# Az Európai Unió C 179/2016

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 179 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 59. évfolyam2016. május 18. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 179

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

59. évfolyam2016. május 18.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | A 30. ülésre Brüsszelben (Belgiumban), 2015. december 7–9. között kerül sor |
| 2016/C 179/01 | Az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűlése — A 2015. december 7-i, hétfői ülés jegyzőkönyve | 1 |
| 2016/C 179/02 | Az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűlése — A 2015. december 8-i, keddi ülés jegyzőkönyve | 5 |
| 2016/C 179/03 | Az egyik részről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűlése — A 2015. december 9-i, szerdai ülés jegyzőkönyve | 10 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

A 30. ülésre Brüsszelben (Belgiumban), 2015. december 7–9. között kerül sor

2016/C 179/01

Az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűlése — A 2015. december 7-i, hétfői ülés jegyzőkönyve

1

2016/C 179/02

Az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűlése — A 2015. december 8-i, keddi ülés jegyzőkönyve

5

2016/C 179/03

Az egyik részről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűlése — A 2015. december 9-i, szerdai ülés jegyzőkönyve

10

---

| JELMAGYARÁZAT






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

JELMAGYARÁZAT

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusa a jogszabálytervezetben javasolt jogalaptól függ.)

PARLAMENTI BIZOTTSÁGOK RÖVIDÍTÉSEI

| AFET | Külügyi Bizottság |
| --- | --- |
| DEVE | Fejlesztési Bizottság |
| INTA | Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság |
| BUDG | Költségvetési Bizottság |
| CONT | Költségvetési Ellenőrző Bizottság |
| ECON | Gazdasági és Monetáris Bizottság |
| EMPL | Foglalkoztatási és Szociális Bizottság |
| ENVI | Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság |
| ITRE | Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság |
| IMCO | Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság |
| TRAN | Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság |
| REGI | Regionális Fejlesztési Bizottság |
| AGRI | Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság |
| PECH | Halászati Bizottság |
| CULT | Kulturális és Oktatási Bizottság |
| JURI | Jogi Bizottság |
| LIBE | Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság |
| AFCO | Alkotmányügyi Bizottság |
| FEMM | Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság |
| PETI | Petíciós Bizottság |
| DROI | Emberi Jogi Albizottság |
| SEDE | Biztonsági és Védelmi Politikai Albizottság |

AFET

Külügyi Bizottság

DEVE

Fejlesztési Bizottság

INTA

Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság

BUDG

Költségvetési Bizottság

CONT

Költségvetési Ellenőrző Bizottság

ECON

Gazdasági és Monetáris Bizottság

EMPL

Foglalkoztatási és Szociális Bizottság

ENVI

Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság

ITRE

Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

IMCO

Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság

TRAN

Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság

REGI

Regionális Fejlesztési Bizottság

AGRI

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság

PECH

Halászati Bizottság

CULT

Kulturális és Oktatási Bizottság

JURI

Jogi Bizottság

LIBE

Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság

AFCO

Alkotmányügyi Bizottság

FEMM

Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság

PETI

Petíciós Bizottság

DROI

Emberi Jogi Albizottság

SEDE

Biztonsági és Védelmi Politikai Albizottság

KÉPVISELŐCSOPORTOK RÖVIDÍTÉSEI

| PPE | Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) képviselőcsoport |
| --- | --- |
| S&D | Európai Szocialisták és Demokraták Progresszív Szövetsége képviselőcsoport |
| ECR | Európai Konzervatívok és Reformerek képviselőcsoport |
| ALDE | Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért képviselőcsoport |
| GUE/NGL | Egységes Európai Baloldal/Északi Zöld Baloldal képviselőcsoport |
| Verts/ALE | Zöldek/Európai Szabad Szövetség képviselőcsoport |
| EFDD | Szabadság és Közvetlen Demokrácia Európája képviselőcsoport |
| NI | független képviselők |

PPE

Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) képviselőcsoport

S&D

Európai Szocialisták és Demokraták Progresszív Szövetsége képviselőcsoport

ECR

Európai Konzervatívok és Reformerek képviselőcsoport

ALDE

Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért képviselőcsoport

GUE/NGL

Egységes Európai Baloldal/Északi Zöld Baloldal képviselőcsoport

Verts/ALE

Zöldek/Európai Szabad Szövetség képviselőcsoport

EFDD

Szabadság és Közvetlen Demokrácia Európája képviselőcsoport

NI

független képviselők

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

A 30. ülésre Brüsszelben (Belgiumban), 2015. december 7–9. között kerül sor

| 18.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 179/1

---

AZ EGYRÉSZRŐL AZ AFRIKAI, KARIBI ÉS CSENDES-ÓCEÁNI ÁLLAMOK, MÁSRÉSZRŐL AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS TAGÁLLAMAI ÁLTAL MEGKÖTÖTT PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁS KÖZÖS PARLAMENTI KÖZGYŰLÉSE

A 2015. DECEMBER 7-I, HÉTFŐI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(2016/C 179/01)

Tartalom

| Hivatalos megnyitó ülés | 1 |
| --- | --- |

| A Közös Parlamenti Közgyűlés ülése | 2 |
| --- | --- |

| A Közös Parlamenti Közgyűlés összetétele | 2 |
| --- | --- |

| Nem parlamenti képviselők akkreditálása | 2 |
| --- | --- |

| 1. | A napirend elfogadása (AP101.966) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | A Közös Parlamenti Közgyűlés 29. ülésszakának utolsó üléséről készült jegyzőkönyv jóváhagyása (HL C 391., 2015.11.24.) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | A társelnökök közleményei, beleértve a 2015. december 7-i elnökségi ülésen hozott határozatokat is | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | A demokrácia helyzete az EU-ban és az AKCS-országokban | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Negyven év partnerség: a kereskedelemre és fejlődésre gyakorolt hatás értékelése az AKCS-országokban, valamint az AKCS-országok és az Európai Unió közötti tartós kapcsolatok kilátásai | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | 2. számú sürgős téma: A választások után kialakult helyzet Burundiban | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

A 2015. DECEMBER 7-I, HÉTFŐI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(Az ülést 11.00-kor megnyitják.)

Hivatalos megnyitó ülés

Az alábbi személyek szólalnak fel a Közgyűlés előtt:

Louis Michel, a Közös Parlamenti Közgyűlés társelnöke, Fitz A. Jackson, a Közös Parlamenti Közgyűlés társelnöke és Mars di Bartolomeo, a Luxemburgi Képviselőház elnöke (Luxemburg, az Európai Unió elnöksége).

(Az ülést 12.00-kor felfüggesztik, majd 15.05-kor folytatják.)

ELNÖKÖL: Louis MICHEL

Társelnök

A Közös Parlamenti Közgyűlés ülése

A társelnök köszönti valamennyi résztvevőt.

A Közös Parlamenti Közgyűlés összetétele

A társelnök bejelenti, hogy a Közös Parlamenti Közgyűlés tagjainak listáját az AKCS-államok hatóságai és az Európai Parlament által továbbított formában mellékletként csatolják a jegyzőkönyvhöz.

Nem parlamenti képviselők akkreditálása

A társelnök bejelenti, hogy egy kérelmi lista érkezett be a nem parlamenti képviselők akkreditációjára vonatkozóan, a Cotonoui Megállapodás 17. cikkének (1) bekezdése, valamint a Közös Parlamenti Közgyűlés eljárási szabályzata 1. cikkének (2) bekezdése értelmében. A képviselők jelenlétét jegyzőkönyvbe veszik, és jegyzékbe sorolt nevüket mellékelik a jegyzőkönyvhöz.

1.   A napirend elfogadása (AP101.966)

Felszólalók: Jackson társelnök és Michel társelnök.

A napirendet a jelen jegyzőkönyvnek megfelelően elfogadják.

2.   A Közös Parlamenti Közgyűlés 29. ülésszakának utolsó üléséről készült jegyzőkönyv jóváhagyása (HL C 391., 2015.11.24.)

A jegyzőkönyveket elfogadják.

3.   A társelnökök közleményei, beleértve a 2015. december 7-i elnökségi ülésen hozott határozatokat is

A társelnök beszámol a 2015. december 7-i elnökségi ülés eredményéről.

Az alábbi határozatok születnek:

| a) | Az állandó bizottságok megszövegezik a következő jelentéseket: | Politikai Ügyek Bizottsága: Az elnöki hivatali időre vonatkozó alkotmányjogi korlátok |
| --- | --- | --- |

a)

Az állandó bizottságok megszövegezik a következő jelentéseket:

Politikai Ügyek Bizottsága: Az elnöki hivatali időre vonatkozó alkotmányjogi korlátok

| | Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság: A jogellenes pénzmozgások hatása az innovatív finanszírozásra |
| --- | --- |

Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság: A jogellenes pénzmozgások hatása az innovatív finanszírozásra

| | Szociális és Környezetvédelmi Bizottság: A családi gazdálkodás és a kisléptékű mezőgazdasági termelés kihívásai az AKCS-országokban |
| --- | --- |

Szociális és Környezetvédelmi Bizottság: A családi gazdálkodás és a kisléptékű mezőgazdasági termelés kihívásai az AKCS-országokban

| b) | A Közös Parlamenti Közgyűlés 31. ülésszakára 2016. június 13–15. között kerül sor Dél-Afrikában. |
| --- | --- |

b)

A Közös Parlamenti Közgyűlés 31. ülésszakára 2016. június 13–15. között kerül sor Dél-Afrikában.

| c) | A Közös Parlamenti Közgyűlés 32. ülésszakára Közép-Afrikában kerül sor. |
| --- | --- |

c)

A Közös Parlamenti Közgyűlés 32. ülésszakára Közép-Afrikában kerül sor.

A társelnök bejelenti, hogy a határidők a következőképpen alakulnak:

| — | a szavazásra kerülő megegyezéses állásfoglalások és egyéb sürgős állásfoglalások módosításának esetében: december 8., kedd, 12.00; |
| --- | --- |

—

a szavazásra kerülő megegyezéses állásfoglalások és egyéb sürgős állásfoglalások módosításának esetében: december 8., kedd, 12.00;

| — | a szavazási módokra vonatkozó kérések tekintetében: december 9., szerda, 10.00 – írásban. |
| --- | --- |

—

a szavazási módokra vonatkozó kérések tekintetében: december 9., szerda, 10.00 – írásban.

Felszólaló: João Ferreira a portugál nyelvű tolmácsolás hiányáról.

A társelnök emlékeztet a vonatkozó jogszabályokra.

4.   A demokrácia helyzete az EU-ban és az AKCS-országokban

Vita Yves Leterme-mel, a Nemzetközi Intézet a Demokráciáért és a Választási Segítségnyújtásért (IDEA) főtitkárával

Yves Leterme, a Nemzetközi Intézet a Demokráciáért és a Választási Segítségnyújtásért (IDEA) főtitkára előadást tart a demokrácia helyzetéről az EU-ban és az AKCS-országokban

Felszólalók: Adjedoue Weidou (Csád), Davor Ivo Stier, Maria Arena, Younoussa Tondy (Niger), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambik), João Ferreira, Ahamada Soukouna (Mali), Sonny Ogbuoji (Nigéria), Ignazio Corrao, Michael Gahler, Enrique Guerrero Salom, Jo Leinen, Michela Giuffrida, Mariya Gabriel és Louis Michel.

Yves Leterme hangsúlyozza, hogy a Nemzetközi Intézet a Demokráciáért és a Választási Segítségnyújtásért (IDEA) a legtágabb értelemben használja a demokrácia fogalmát, miközben kiemeli, hogy nem csak egyetlen modell létezik. A kormányok támogathatják a demokráciát, és elköteleződhetnek iránta, de nem exportálhatják azt más országokba. A demokratikus rendszer alapja a polgárok által gyakorolt ellenőrzés, valamint a valamennyi polgár számára az ellenőrzési jogkör gyakorlása tekintetében biztosított egyenlőség. A demokratikus intézményeket a béke motorjaként népszerűsítő 16. fenntartható fejlesztési cél érdekében fontos a konkrét mutatószámok meghatározása.

A tagok kiemelik, hogy habár a különböző országokban más és más módon értelmezik a demokratikus értékeket, azok valójában univerzálisak. A felvetett problémák közé tartozik továbbá a politikai vezetők és a népesség közti kapcsolódási pontokkal kapcsolatos válság, melyet az okoz, hogy a politikai pártok képtelenek alkalmazkodni a változó globális környezethez, az emberek politikai részvétel iránti egyre nagyobb igényéhez, és az egyre gyorsuló technológia fejlődéséhez.

5.   Negyven év partnerség: a kereskedelemre és fejlődésre gyakorolt hatás értékelése az AKCS-országokban, valamint az AKCS-országok és az Európai Unió közötti tartós kapcsolatok kilátásai

Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság

Társelőadók: Jacob Oulanyah (Uganda) és David Martin

Sanjay Tanna (Uganda) (Jacob Oulanyah helyett) és Enrique Guerrero Salom (David Martin helyett) ismerteti a jelentést.

Felszólalók: Theodor Dumitru Stolojan, Norbert Neuser, Younoussa Tondy (Niger), Netty Baldeh (Gambia), Daniel K. Shumba (Zimbabwe), Javier Nart, João Ferreira, Maria Heubuch, Laura Ferrara, Ousmane Kaba (Guinea), Teshome Toga (Etiópia), Maurice Ponga, Michael Gahler és Erja Askola (Európai Bizottság).

Széles körben pozitívan értékelik az ACSK–EU partnerséget, és egyetértenek abban is, hogy szükség van rá az új változásokhoz való alkalmazkodáshoz, a szegénység elleni hatékonyabb küzdelemhez, a növekedés, a befektetés és a diverzifikálás serkentéséhez, valamint ahhoz, hogy az AKCS-országok jobban hozzáférjenek az EU-s és globális piacokhoz. Jobban megoszlanak a vélemények arról, hogy a gazdasági partnerségi megállapodások milyen hatást gyakorolnak a kereskedelemre és a fejlődésre. A tagok egy része a megállapodások nyújtotta lehetőségeket hangsúlyozza, míg mások kritikus szemmel nézik, hogy a megállapodások a fejlődés helyett inkább a kereskedelemre fókuszálnak.

Sanjay Tanna (Uganda) és Enrique Guerrero Salom lezárja a vitát.

6.   2. számú sürgős téma: A választások után kialakult helyzet Burundiban

Felszólalók: Erminia Norarangelo (Európai Külügyi Szolgálat), Netty Baldeh (Gambia), Louis Michel, Lidia Senra Rodríguez, Maria Arena, Tulia Ackson (Tanzánia), Veikko Nekundi (Namíbia), Teshome Toga (Etiópia), Maria Heubuch, Ignazio Corrao, Anicet Niyongabo (Burundi), Mariya Gabriel, Kashetu Kyenge, Maurice Ponga, Bogdan Brunon Wenta és Joachim Zeller.

Az EP- és az AKCS-képviselők véleménye egyértelműen eltér a Burundiban kialakult választások utáni helyzetről, főként a Burundira vonatkozó, békét és megbékélést célzó arushai megállapodás értelmezésében, a burundi elnök eddigi hivatali idejének kiszámítására vonatkozóan. Míg az európai parlamenti képviselők azon a nézeten vannak, hogy az arushai megállapodást megsértették, az AKCS-képviselők úgy vélik, hogy mind Burundi, mind a Kelet-afrikai Közösség bírósága a burundi kormány javára ítélkezett. Az EU által hozott döntés is vita tárgyát képezi, mely szerint a Cotonoui Megállapodás 96. cikke értelmében nyílt konzultációt kezdenek a burundi kormánnyal.

Néhány képviselő elítéli az erőszakos támadásokat és az emberi jogok megsértésének és az emberi jogi visszaélések szaporodó eseteit, ideértve a merényleteket, a bírósági eljárás nélküli kivégzéseket, az egyének testi épségének megsértését, a kínzást és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódot, az önkényes letartóztatásokat és a jogellenes fogva tartásokat, a sajtószabadság és a véleménynyilvánítás szabadságának megsértését, valamint a büntetlenség általános elterjedtségét.

(Az ülést 18.15-kor berekesztik.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Társelnök

Patrick I. GOMES és

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Titkárok (általános)

---

| 18.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 179/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 179/5

---

AZ EGYRÉSZRŐL AZ AFRIKAI, KARIBI ÉS CSENDES-ÓCEÁNI ÁLLAMOK, MÁSRÉSZRŐL AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS TAGÁLLAMAI ÁLTAL MEGKÖTÖTT PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁS KÖZÖS PARLAMENTI KÖZGYŰLÉSE

A 2015. DECEMBER 8-I, KEDDI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(2016/C 179/02)

Tartalom

| 1. | Neven Mimica, a nemzetközi együttműködésért és fejlesztésért felelős biztos nyilatkozata | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Vita Neven Mimica nemzetközi együttműködésért és fejlesztésért felelős biztossal – felszólalás jelentkezés alapján | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | A Bizottsághoz intézett kérdések órája | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | A Bizottság intézkedései a Közös Parlamenti Közgyűlés 29. ülésszakán elfogadott állásfoglalások tekintetében | 6 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Az Afrikai Békekeret értékelése tíz év elteltével: eredményesség és jövőbeli kilátások | 7 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | A gazdasági és szociális partnerek jelentése | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Mamphono Khaketla lesothói pénzügyminiszter, az AKCS Tanácsa soros elnökének felszólalása | 7 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Romain Schneider fejlesztési együttműködési és humanitárius ügyekért felelős miniszter (Luxemburg) és az Európai Tanács soros elnökének nyilatkozata | 8 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | A Tanácshoz intézett kérdések órája | 8 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Vita a Tanáccsal – szólítás jelentkezés alapján | 9 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | 1. számú sürgős téma: Migráció, emberi jogok és a humanitárius válság elől menekülők | 9 |
| --- | --- | --- |

11.

A 2015. december 8-i, KEDDI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

Az ülést 9.00 órakor megnyitják.

ELNÖKÖL: Fitz A. JACKSON

Társelnök

1.   Neven Mimica, a nemzetközi együttműködésért és fejlesztésért felelős biztos nyilatkozata

Neven Mimica, a nemzetközi együttműködésért és fejlesztésért felelős biztos nyilatkozatának középpontjában a Cotonoui Megállapodás jövője áll, amely 2020-ban hatályát veszti. Kifejti, hogy az Európai Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat közös konzultációt indított a jövőre vonatkozó javaslatok gyűjtésére, a megállapodás első 15 évének, célkitűzéseinek és eredményeinek kritikai vizsgálata alapján, továbbá 2016 első felében hivatalos értékelés indul, és egy hatásvizsgálati folyamat során elemzésre kerülnek a jövőbeni partnerség különböző szakpolitikai lehetőségei. Mimica biztos hangsúlyozza továbbá az Agenda 2030 és a 17 új fenntartható fejlesztési cél teljes körű figyelembevételének szükségességét, amely nyomán módosításra kerül az Unió fejlesztési politikája. Mimica biztos kitér az éghajlatváltozás problémáira, és megismételte, hogy a párizsi COP 21 konferencia kimenetele alapvető fontosságú, különösen számos afrikai, karibi és csendes-óceáni állam számára, amelyekre kihatnak a kedvezőtlen időjárási feltételek.

2.   Vita Neven Mimica nemzetközi együttműködésért és fejlesztésért felelős biztossal – felszólalás jelentkezés alapján

Felszólalók: Norbert Neuser, Davor Ivo Stier, João Ferreira, Maria Heubuch, Kennedy K. Hamudulu (Zambia), Purmanund Jhugroo (Mauritius), Lidia Senra Rodríguez, Enrique Guerrero Salom, Adjedoue Weidou (Csád) és Ana Rita Gerenias Sithole (Mozambik).

Az eszmecsere fő témái az AKCS–EU partnerség jövője, a felülvizsgálat folyamata, a migráció és a fejlesztés közötti kapcsolat, az éghajlatváltozás és az új fenntartható fejlesztési célok integrálásának szükségessége a jövőbeni keretbe. A képviselők kérdéseket tesznek fel továbbá a következő témákban: Eritrea, béke és fejlesztés, humanitárius segítségnyújtás, illetve a segélyezés, a helyreállítás és a fejlesztés közötti kapcsolat, a csendes-óceáni államokkal kötendő gazdasági partnerségi megállapodás jelenlegi állása, az alultápláltság, mezőgazdaság és élelmezésbiztonság.

Mimica biztos válaszol a képviselők által feltett kérdésekre, jelentkezés alapján történő szólítás szerint.

3.   A Bizottsághoz intézett kérdések órája

Összesen 37 kérdést tesznek fel az Európai Bizottságnak.

A Bizottság a kérdéseket korábban írásban megválaszolta. Mimica biztos szóbeli választ ad a következő eredeti kérdésekhez kapcsolódó kiegészítő kérdésekre:

| | 1. kérdés: Catherine Bearder az AKCS-országokról és a menedékjogról |
| --- | --- |

1. kérdés: Catherine Bearder az AKCS-országokról és a menedékjogról

| | 5. kérdés: Bodil Valero és Judith Sargentini az afrikai stabilitással, illetve az irreguláris migráció és a kényszerű lakóhely-elhagyás okainak kezelésével foglalkozó európai uniós szükséghelyzeti alapról |
| --- | --- |

5. kérdés: Bodil Valero és Judith Sargentini az afrikai stabilitással, illetve az irreguláris migráció és a kényszerű lakóhely-elhagyás okainak kezelésével foglalkozó európai uniós szükséghelyzeti alapról

| | 6. kérdés: Kashetu Kyenge az afrikai stabilitással, illetve az irreguláris migráció és a kényszerű lakóhely-elhagyás okainak kezelésével foglalkozó európai uniós szükséghelyzeti alap végrehajtásáról |
| --- | --- |

6. kérdés: Kashetu Kyenge az afrikai stabilitással, illetve az irreguláris migráció és a kényszerű lakóhely-elhagyás okainak kezelésével foglalkozó európai uniós szükséghelyzeti alap végrehajtásáról

| | 7. kérdés: Nathalie Griesbeck az Afrika támogatását szolgáló célzott alapról |
| --- | --- |

7. kérdés: Nathalie Griesbeck az Afrika támogatását szolgáló célzott alapról

| | 9. kérdés: Kennedy Hamudulu (Zambia) az illegális pénzügyi mozgásokról |
| --- | --- |

9. kérdés: Kennedy Hamudulu (Zambia) az illegális pénzügyi mozgásokról

| | 10. kérdés: Lidia Senra Rodríguez az adókijátszás elleni küzdelemről |
| --- | --- |

10. kérdés: Lidia Senra Rodríguez az adókijátszás elleni küzdelemről

| | 16. kérdés: Sabine Lösing (João Ferreira helyettesíti) a Kuba, az Unió és az USA közötti további tárgyalásokról |
| --- | --- |

16. kérdés: Sabine Lösing (João Ferreira helyettesíti) a Kuba, az Unió és az USA közötti további tárgyalásokról

| | 17. kérdés: Netty Baldeh (Gambia) a politikai párbeszédről |
| --- | --- |

17. kérdés: Netty Baldeh (Gambia) a politikai párbeszédről

| | 19. kérdés: Sanjit Patel (Fidzsi Köztársaság) (Ashneel Sudhakar (Fidzsi Köztársaság) helyettesíti) kiegészítő intézkedések támogatása a cukorról szóló jegyzőkönyvet aláíró országok számára |
| --- | --- |

19. kérdés: Sanjit Patel (Fidzsi Köztársaság) (Ashneel Sudhakar (Fidzsi Köztársaság) helyettesíti) kiegészítő intézkedések támogatása a cukorról szóló jegyzőkönyvet aláíró országok számára

| | 27. kérdés: Desmond Long (Saint Lucia) (Carl Greenidge (Guyana) helyettesíti) a fejlődő kis szigetállamok ellenállóképességének fejlesztéséről |
| --- | --- |

27. kérdés: Desmond Long (Saint Lucia) (Carl Greenidge (Guyana) helyettesíti) a fejlődő kis szigetállamok ellenállóképességének fejlesztéséről

| | 28. kérdésMichèle Rivasi a vidéki Afrika villamosításáról, amely a szegénység és az éghajlatváltozás elleni küzdelem eszköze |
| --- | --- |

28. kérdésMichèle Rivasi a vidéki Afrika villamosításáról, amely a szegénység és az éghajlatváltozás elleni küzdelem eszköze

| | 32. kérdés: João Ferreira az általános egészségügyi ellátásról |
| --- | --- |

32. kérdés: João Ferreira az általános egészségügyi ellátásról

| | 33. kérdésMarlene Mizzi az Unió segítségnyújtásáról a fogyatékossággal élők részére a Közép-afrikai Köztársaságban |
| --- | --- |

33. kérdésMarlene Mizzi az Unió segítségnyújtásáról a fogyatékossággal élők részére a Közép-afrikai Köztársaságban

| | 36. kérdés Worlea-Saywah Dunah (Libéria) (Netty Baldeh (Gambia) helyettesíti) az uniós források felhasználásáról a nemzetközi civil szervezetek által. |
| --- | --- |

36. kérdés Worlea-Saywah Dunah (Libéria) (Netty Baldeh (Gambia) helyettesíti) az uniós források felhasználásáról a nemzetközi civil szervezetek által.

A 4., 21., 29. és 30. sz. kérdések szerzői nem tettek fel kiegészítő kérdéseket.

A 2., a 3., a 8., a 11., a 12., a 13., a 14., a 15., a 18., a 20., a 22., a 23., a 24., a 25., a 26., a 31., a 34., a 35. és a 37. kérdés szerzője nincs jelen.

4.   A Bizottság intézkedései a Közös Parlamenti Közgyűlés 29. ülésszakán elfogadott állásfoglalások tekintetében

A közgyűléshez továbbításra került egy dokumentum a Suvában (Fidzsi) tartott Közös Parlamenti Közgyűlésen elfogadott határozatok nyomán a Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat által tett lépésekről.

5.   Az Afrikai Békekeret értékelése tíz év elteltével: eredményesség és jövőbeli kilátások

Politikai ügyek bizottsága

Társelőadók: Kombo Gberi (Kamerun) és Mariya Gabriel

Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun) (Kombo Gberi (Kamerun) helyettese) és Mariya Gabriel vázlatosan ismertetik a jelentést.

Felszólalók: Adjedoue Weidou (Csád), Elmi Obsieh Wais (Dzsibuti Köztársaság), João Ferreira, Daniel K. Shumba (Zimbabwe), Bodil Valero, Teshome Toga (Etiópia), Isabella Adinolfi, Kashetu Kyenge, James Kembi Gitura (Kenya), Joachim Zeller, Tadeusz Zwiefka, Eleni Theocharous, Michael Gahler, Kristin de Peyron (EKSZ) és Françoise Moreau (Európai Bizottság).

A képviselők méltatják az Afrikai Békekeret által elért eredményeket. A keret támogatta az Afrikai Uniót az afrikai konfliktusok kezelése során, és egy szélesebb partnerség kialakításában is jelentős szerepet játszott. Egyes képviselők az Afrikai Békekeret hatályának kiterjesztését szorgalmazzák, és hangsúlyozzák a célországok bevonásának szükségességét. A képviselők hangsúlyozzák továbbá az egyensúly megteremtésének fontosságát a Béketámogató műveletek finanszírozása és az Afrikai Béke- és Biztonsági Szervezet struktúráinak kapacitásfejlesztése között, különösen a konfliktusmegelőzés és a mediáció terén. Számos képviselő utal a biztonság és a fejlesztés közti összefüggésre, és szorgalmazzák az Afrikai Békekeret és egyéb uniós eszközök közti jobb koordináció és komplementaritás megvalósítását.

Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun) és Mariya Gabriel lezárják a vitát.

6.   A gazdasági és szociális partnerek jelentése

Yves Somville, az AKCS nyomonkövetési bizottsága elnökének (Európai Gazdasági és Szociális Bizottság) előadása

Yves Somville, az AKCS nyomonkövetési bizottsága elnökének (Európai Gazdasági és Szociális Bizottság) előadást tart az AKCS–EU partnerség különböző szempontjairól, beleértve a migrációt és a civil társadalom szerepét.

(Az ülést 12.44-kor felfüggesztik, majd 15.00-kor folytatják.)

| Fitz A. JACKSON
  Louis MICHEL | Patrick I. GOMES és
  Luis Marco AGUIRIANO NALDA |
| --- | --- |
| Társelnökök | Titkárok (általános) |

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Patrick I. GOMES és

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Társelnökök

Titkárok (általános)

ELNÖKÖL: Louis MICHEL

Társelnök

7.   Mamphono Khaketla lesothói pénzügyminiszter, az AKCS Tanácsa soros elnökének felszólalása

Mamphono Khaketla lesothói pénzügyminiszter és az AKCS Tanácsának soros elnöke elismeri a közgyűlésnek az AKCS–EU kapcsolatok demokratikus politikai fórumaként betöltött szerepét. A miniszter köszönetet mond az Európai Parlamentnek azért, hogy otthont adott az ülésnek. Kifejezi továbbá együttérzését és részvétét Franciaország, Mali, Nigéria és Csád kormányai és népeinek a vallásos szélsőségesek által a közelmúltbeli terrortámadásokkal kapcsolatban. Bizakodik abban, hogy a régóta fennálló partnerség a Cotonoui Megállapodás megszűnését követően is folytatódni fog. Khaketla miniszter hangsúlyozza az Unió és az AKCS országok között létrehozott kereskedelmi kapcsolatok és gazdasági partnerségi megállapodások fontosságát, azonban aggodalmának ad hangot a partnerség terén hozott bizonyos egyoldalú döntésekkel kapcsolatban. Végezetül rávilágít két alapvető fontosságú témára, amelyeket az AKCS és az EU országainak a kollegialitás szellemében kell kezelnie: az éghaljatváltozás hatásai és a migrációs hullámok irányítása.

8.   Romain Schneider fejlesztési együttműködési és humanitárius ügyekért felelős miniszter (Luxemburg) és az Európai Tanács soros elnökének nyilatkozata

Romain Schneider fejlesztési együttműködési és humanitárius ügyekért felelős miniszter (Luxemburg) és az Európai Tanács soros elnöke a közelmúltbeli franciaországi, mali és csádi terrortámadásokra utal, és részvétének ad hangot. A miniszter az AKCS–EU partnerség előtt álló számos központi kihívást felvázol, amelyek kezelésre várnak, beleértve a migrációs és menekültválságot, amelyre az európai és afrikai országok a nemrég megrendezésre került vallettai csúcstalálkozón próbáltak megoldást találni. A terrorizmus elleni küzdelem témája is felmerül, mint az európai és AKCS államok előtt álló másik fontos kihívás. A tartós biztonság és stabilitás eléréséhez a konfliktusokat követő megbékélés előmozdítása, illetve demokratikus és átlátható intézmények létrehozása szükséges. Az AKCS és az uniós államok előtt álló további kihívás a Cotonoui Megállapodás utódjának tető alá hozása.

9.   A Tanácshoz intézett kérdések órája

Összesen 35 kérdést tesznek fel a Tanácsnak.

Az AKCS Tanács nevében Mamphono Khaketla válaszol a következő kérdésekre és kiegészítő kérdésekre:

| | 2. kérdés: Enrique Guerrero Salom (Kashetu Kyenge helyettesíti) az afrikai terrorizmusellenes intézkedésekről |
| --- | --- |

2. kérdés: Enrique Guerrero Salom (Kashetu Kyenge helyettesíti) az afrikai terrorizmusellenes intézkedésekről

| | 6. kérdés: Catherine Bearder az afrikai biodiverzitásról. |
| --- | --- |

6. kérdés: Catherine Bearder az afrikai biodiverzitásról.

Az alábbi kérdések megválaszolásra kerülnek, de nem követi őket kiegészítő kérdés:

| | 9. kérdés: Neena Gill (Kashetu Kyenge helyettesíti) a Nemzetközi Büntetőbíróság működésével kapcsolatban felmerült problémák kezeléséről. |
| --- | --- |

9. kérdés: Neena Gill (Kashetu Kyenge helyettesíti) a Nemzetközi Büntetőbíróság működésével kapcsolatban felmerült problémák kezeléséről.

| | 10. kérdés: Marielle de Sarnez (Catherine Bearder helyettesíti) a kontinentális szabadkereskedelmi övezet leendő partnerei közötti fejlettségbeli különbségek lehetővé tételéről |
| --- | --- |

10. kérdés: Marielle de Sarnez (Catherine Bearder helyettesíti) a kontinentális szabadkereskedelmi övezet leendő partnerei közötti fejlettségbeli különbségek lehetővé tételéről

| | 11. kérdés: Davor Ivo Stier a megnövekedett migrációs hullámokról – a fiatal és művelt réteg elhagyja Afrikát |
| --- | --- |

11. kérdés: Davor Ivo Stier a megnövekedett migrációs hullámokról – a fiatal és művelt réteg elhagyja Afrikát

| | 12. kérdés: Kashetu Kyenge az afrikai kutatásról és fejlesztésről |
| --- | --- |

12. kérdés: Kashetu Kyenge az afrikai kutatásról és fejlesztésről

| | 14. kérdés: Worlea-Saywah Dunah (Libéria) (Netty Baldeh (Gambia) helyettesíti) az európai partnerségi megállapodásoknak a szegény országok fellendülésével kapcsolatos vonatkozásáról |
| --- | --- |

14. kérdés: Worlea-Saywah Dunah (Libéria) (Netty Baldeh (Gambia) helyettesíti) az európai partnerségi megállapodásoknak a szegény országok fellendülésével kapcsolatos vonatkozásáról

| | 15. kérdés: Joyce Laboso (Kenya) (Abdikadir Aden helyettesíti) az AKCS és uniós országoknak a globális kormányzásra gyakorolt hatásáról. |
| --- | --- |

15. kérdés: Joyce Laboso (Kenya) (Abdikadir Aden helyettesíti) az AKCS és uniós országoknak a globális kormányzásra gyakorolt hatásáról.

Az 1., 3., 4., 5., 7. és 8. kérdések szerzői nincsenek jelen.

A 13. módosítást visszavonták.

Az EU Tanácsa nevében Romain Schneider válaszol a következő kérdésekre és kiegészítő kérdésekre:

| | 29. kérdés: Enrique Guerrero Salom (Kashetu Kyenge helyettesíti) az afrikai terrorizmusellenes intézkedésekről |
| --- | --- |

29. kérdés: Enrique Guerrero Salom (Kashetu Kyenge helyettesíti) az afrikai terrorizmusellenes intézkedésekről

| | 30. kérdés: Catherine Bearder az afrikai biodiverzitásról |
| --- | --- |

30. kérdés: Catherine Bearder az afrikai biodiverzitásról

| | 33. kérdés: Sabine Lösing (Lidia Senra Rodríguez helyettesíti) az államadósság átütemezéséről |
| --- | --- |

33. kérdés: Sabine Lösing (Lidia Senra Rodríguez helyettesíti) az államadósság átütemezéséről

| | 34. kérdés: Lidia Senra Rodríguez a transznacionális vállalatokat szabályozó kötelező eszközökről. |
| --- | --- |

34. kérdés: Lidia Senra Rodríguez a transznacionális vállalatokat szabályozó kötelező eszközökről.

Az alábbi kérdések megválaszolásra kerülnek, de nem követi őket kiegészítő kérdés:

| | 18. kérdés: Netty Baldeh (Gambia) a migránsok emberi jogairól |
| --- | --- |

18. kérdés: Netty Baldeh (Gambia) a migránsok emberi jogairól

| | 24. kérdés: Kashetu Kyenge az afrikai kutatásról és fejlesztésről |
| --- | --- |

24. kérdés: Kashetu Kyenge az afrikai kutatásról és fejlesztésről

| | 26. kérdés: Marielle de Sarnez (Catherine Bearder helyettesíti) a kontinentális szabadkereskedelmi övezet leendő partnerei közötti fejlettségbeli különbségek lehetővé tételéről |
| --- | --- |

26. kérdés: Marielle de Sarnez (Catherine Bearder helyettesíti) a kontinentális szabadkereskedelmi övezet leendő partnerei közötti fejlettségbeli különbségek lehetővé tételéről

| | 27. kérdés: Worlea-Saywah Dunah (Libéria) (Netty Baldeh (Gambia) helyettesíti) az európai partnerségi megállapodásoknak a szegény országok fellendülésével kapcsolatos vonatkozásáról |
| --- | --- |

27. kérdés: Worlea-Saywah Dunah (Libéria) (Netty Baldeh (Gambia) helyettesíti) az európai partnerségi megállapodásoknak a szegény országok fellendülésével kapcsolatos vonatkozásáról

A 16., 17., 19., 20., 22., 23., 25., 31., 32. és 35. sz. kérdés szerzői nincsenek jelen.

A 21. kérdést visszavonták.

10.   Vita a Tanáccsal – szólítás jelentkezés alapján

Felszólalók: Iriase Pally (Nigéria), Adjedoue Weidou (Csád), Michael Gahler és Lidia Senra Rodríguez.

A képviselők kifejezik hálájukat a nemzetközi támogatásért és szolidaritásért a Boko Haram elleni küzdelemben, és kérdéseket tesznek fel arról, hogy milyen lépéseket tett az Unió és az AKCS Tanács a migrációs válság kezelése terén, valamint a multinacionális vállalatokra alkalmazandó szabályozásról, amely a vállalati felelősségvállalás előmozdítására, és főleg a nagyarányú földszerzések megakadályozására szolgál.

11.   1. számú sürgős téma: Migráció, emberi jogok és a humanitárius válság elől menekülők

Felszólalók: Domenico Rosa (Európai Bizottság), Attilio Pacifici (Európai Külügyi Szolgálat), Adjedoue Weidou (Csád), Michael Gahler, Marlene Mizzi, Younoussa Tondy (Niger), Netty Baldeh (Gambia), Catherine Bearder, Magnus Kofi Amoatey (Ghána), Lidia Senra Rodríguez, Elmi Obsieh Wais (Dzsibuti), Bodil Valero, Musa Hussein Naib (Eritrea), Ahamada Soukouna (Mali), Norbert Neuser, Veikko Nekundi (Namíbia), Eleni Theocharous, Juan Fernando López Aguilar, Teshome Toga (Etiópia), Anna Zaborska, Abdoulaye Toure (Elefántcsontpart), Kashetu Kyenge, Abdikadir Aden (Kenya), Julie Ward, Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun) and Raphael Siluvangii Umba (Kongói Demokratikus Köztársaság).

A képviselők rámutatnak, hogy a migráció és a jelenlegi menekültválság kiváltó okait a múltban nem kezelték megfelelően, és hangsúlyozzák, hogy az uniós válaszlépéseknek nem csak a sürgető problémákat kell megoldaniuk, hanem hosszú távon is elő kell segíteniük a migrációs nyomás csökkentését. A migráció és a kényszerű lakhelyelhagyás kiváltó okai között említik a fegyveres konfliktust, a fiatalok gazdasági kilátásainak hiányát, a kormányzási hibákat, és az emberi jogok megsértését. Megjegyzik továbbá, hogy a migráció természetes folyamat, és az embereknek jogukban áll a lakhelyváltoztatás. A legtöbb képviselő egyetért abban, hogy a migrációt az Európába vezető legális és szervezett útvonalak révén kellene kezelni, egyúttal megakadályozva azt, hogy túl sok tehetséges fiatal hagyja el otthonát ahelyett, hogy hozzájárulna a fejlődéshez. Az AKCS országok képviselői hangsúlyozzák, hogy az Uniónak nem szabadna hátrányosan megkülönböztetnie az afrikai migránsokat a közel- és távol-keleti migránsoktól.

(Az ülést 17.35-kor berekesztik.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Társelnökök

Patrick I. GOMES és

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Társfőtitkárok (általános)

---

| 18.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 179/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 179/10

---

AZ EGYIK RÉSZRŐL AZ AFRIKAI, KARIBI ÉS CSENDES-ÓCEÁNI ÁLLAMOK, MÁSIK RÉSZRŐL AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS TAGÁLLAMAI ÁLTAL MEGKÖTÖTT PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁS KÖZÖS PARLAMENTI KÖZGYŰLÉSE

A 2015. DECEMBER 9-I, SZERDAI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(2016/C 179/03)

Tartalom

| 1. | Hogyan javíthatók a gazdasági és társadalmi körülmények, többek között a családi vállalkozások hozzájárulása, a fejlődő országokban az egészségügyi katasztrófák elkerülése érdekében | 10 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Afrika villamosítása | 11 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Feleinek 21. konferenciája: „Párizs 2015” | 11 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Egészségügyi ellátásra való egyetemes jogosultság | 11 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Szolidaritáson alapuló gazdaság | 12 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Szavazás a három állandó bizottság által benyújtott jelentésekben foglalt állásfoglalási indítványokról | 12 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Szavazás sürgős állásfoglalási indítványokról | 13 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Egyéb kérdések | 14 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | A Közös Parlamenti Közgyűlés 31. ülésszakának időpontja és helye | 14 |
| --- | --- | --- |

9.

| I. MELLÉKLET | A KÖZÖS PARLAMENTI KÖZGYŰLÉS TAGJAINAK NÉVSORA (ABC SORRENDBEN) | 15 |
| --- | --- | --- |

I. MELLÉKLET

| II. MELLÉKLET | A 2015. DECEMBER 7–9-ÉN BRÜSSZELBEN (BELGIUM) TARTOTT ÜLÉSSZAK JELENLÉTI ÍVE | 19 |
| --- | --- | --- |

II. MELLÉKLET

| III. MELLÉKLET | A NEM PARLAMENTI KÜLDÖTTEK AKKREDITÁLÁSA | 23 |
| --- | --- | --- |

III. MELLÉKLET

| IV. MELLÉKLET | ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 24 |
| --- | --- | --- |

IV. MELLÉKLET

| – | Állásfoglalás az Afrikai Békekeret tíz év után sorra kerülő értékeléséről: hatékonyság és jövőbeli kilátások | 24 |
| --- | --- | --- |

–

| – | Állásfoglalás – Negyven év partnerség: az AKCS-országokban a kereskedelemre és fejlődésre gyakorolt hatás és az AKCS-országok és az Európai Unió közötti tartós kapcsolatok kilátásai | 29 |
| --- | --- | --- |

–

| – | Állásfoglalás – Hogyan javíthatók a gazdasági és társadalmi körülmények, többek között a családi vállalkozások hozzájárulása, a fejlődő országokban az egészségügyi katasztrófák elkerülése érdekében | 34 |
| --- | --- | --- |

–

| – | Állásfoglalás – Migráció, emberi jogok és a humanitárius válság elől menekülők | 40 |
| --- | --- | --- |

–

| – | Állásfoglalás a választások után Burundiban kialakult helyzetről | 46 |
| --- | --- | --- |

–

A 2015. DECEMBER 9-I, SZERDA DÉLELŐTTI ÜLÉS JEGYZŐkönyve

(Az ülést 9.07 órakor megnyitják)

ELNÖKÖL: Fitz A. JACKSON

Társelnök

1.   Hogyan javíthatók a gazdasági és társadalmi körülmények, többek között a családi vállalkozások hozzájárulása, a fejlődő országokban az egészségügyi katasztrófák elkerülése érdekében

Szociális ügyi és környezetvédelmi bizottság

Társelőadók: Ibrahim R. Bundu (Sierra Leone) és Arne Gericke

Ibrahim R. Bundu (Sierra Leone) és Arne Gericke ismertetik a jelentést.

Felszólalók: Anna Zaborska, Marlene Mizzi, Purmanund Jhugroo (Mauritius), Arne Gericke, Ana Rita Geremias Sithole (Mozambik), Catherine Bearder, Lidia Senra Rodríguez, Michèle Rivasi, Hermann Razafindravelo (Madagaszkár), Laura Agea, Joyce Laboso (Kenya), Krzysztof Hetman, Eleni Theocharous, Sangoné Sall (Szenegál), Musa Hussein Naib (Eritrea), Elmi Obsieh Wais (Dzsibuti) és Walter Seidel (Európai Bizottság).

A képviselők hangsúlyozzák a fejlesztési stratégiák lokális beágyazásának szükségességét, illetve azt, hogy a kisvállalkozásokra és azoknak a helyi közösséggel fennálló kapcsolataira kell alapozni. A családi kisvállalkozások – köztük a kisméretű gazdaságok – nem csak gazdasági, hanem társadalmi szerepet is betöltenek közösségeikben, és nagyobb a valószínűsége, hogy felelősséggel cselekszenek és megóvják a környezetet. A méltányos és hatékony adóztatás is említésre kerül, mint a befogadó növekedés és a társadalmi fejlődés fontos tényezői. Az adóztatás szükséges a jól működő infrastruktúra kialakításához, amely szükséges az üzleti tevékenység számára, valamint az olyan járványok megelőzése és kezelése érdekében, mint pl. az ebola, illetve egyéb vészhelyzetek kezelésére.

Arne Gericke lezárja a vitát.

2.   Afrika villamosítása

Vita Jean-Louis Borloo-val, az „Energia Afrikának” alapítvány elnökével

Jean-Louis Borloo, az „Energia Afrikának” alapítvány elnöke kijelenti, hogy az elektromos áramhoz való hozzáférés átjárót nyit az alapvető emberi jogok megvalósításához, mint az élelmiszerhez, vízhez, egészségügyi ellátáshoz, oktatáshoz, munkához és biztonsághoz való jogok. Afrikában azonban jelenleg a háztartások háromnegyedének nincs biztonságos elektromos áramellátása. Az elektromosság szimbolikus és gyakorlati értelemben a fényt és a tudást jelenti, és vonzereje a vidéki területekről az árammal ellátott városi központokba költözésre készteti a fiatalokat a vidéki területekről. Az „Energia Afrikának” kezdeményezés, amely célja évi 5 milliárd dollár mobilizálása, afrikai vezetők kezdeményezésére jött létre, és teljes mértékben megújuló energiákon alapulna.

Felszólalók: Michèle Rivasi, Adjedoue Weidou (Csád), Maurice Ponga, Carlos Zorrinho, Ben Oumar (Niger), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambik), Netty Baldeh (Gambia), Lidia Senra Rodríguez, Hermann Razafindravelo (Madagaszkár), Elmi Obsieh Wais (Dzsibuti), Piernicola Pedicini, Jean-Luc Schaffhauser, Ousmane Kaba (Guinea), Ahamada Soukouna (Mali), Dambert René Ndouane (Kongói Köztársaság), Michael Gahler, Kennedy K. Hamudulu (Zambia), Norbert Neuser, Iriase Pally (Nigéria), Louis Michel and Roberto Ridolfi (Európai Bizottság).

A képviselők üdvözlik a szenvedélyes előadást, és hangsúlyozzák, hogy az „energiaszegénység” további terheket ró a mélyszegénységtől és a fejlődés hiányától sújtott rétegekre. A képviselők hangsúlyozzák a politikai szándék, illetve a megújuló forrásokból származó energia termelésébe fektetett jelentős mértékű közberuházás fontosságát. Az AKCS-képviselők élénk érdeklődést mutattak a kezdeményezés gyakorlati tervei, pl. az Afrikai Energiaügynökség megalapítása, illetve a beruházási eszközök és a helyi közösségek felelősségvállalása iránt.

3.   Az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Feleinek 21. konferenciája: „Párizs 2015”

Vita állásfoglalás nélkül

Roberto Ridolfi (Európai Bizottság) bevezető előadást tart.

Felszólalók: Adjedoue Weidou (Csád), Maurice Ponga, Carlos Zorrinho, Purmanund Jhugroo (Mauritius), Elmi Obsieh Wais (Dzsibuti), Lidia Senra Rodríguez, Michèle Rivasi, Netty Baldeh (Gambia), Piernicola Pedicini, Mikael Phillips (Jamaica), Teshome Toga (Etiópia), Joyce Laboso (Kenya), Seb Dance and Roberto Ridolfi (Európai Bizottság)

A képviselők hangot adtak abbéli reményüknek, hogy ambiciózus és kötelező érvényű nemzetközi éghajlat-változási megállapodás születik a Párizsban zajló ENSZ éghajlat-változási konferencián (COP21). Az AKCS országok képviselői számos módját említették annak, hogyan befolyásolja országukat már most az éghajlatváltozás, és milyen lépéseket tettek a további globális felmelegedés enyhítése, illetve az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás érdekében. A képviselők hangot adtak annak a véleményüknek, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozása valószínűleg a tárgyalások legnehezebb fejezete, miközben a legtöbb ország felismerte a széndioxid-kibocsátás korlátozásának és csökkentésének szükségességét.

4.   Egészségügyi ellátásra való egyetemes jogosultság

Kiinduló vita Margaret Channal, az Egészségügyi Világszervezet főigazgatójával, és Mark Dybullal, az AIDS, a tuberkulózis és a malária elleni küzdelmet célzó globális alap ügyvezető igazgatójával.

Margaret Chan, az Egészségügyi Világszervezet főigazgatója, Pedro Alonso, a WHO malária elleni globális programjának igazgatója és Mark Dybul, az AIDS, a tuberkulózis és a malária elleni küzdelmet célzó globális alap ügyvezető igazgatója rámutatott a fejlődő országokban a betegségek okozta halálozási arány csökkentése terén a közelmúltban elért előrelépésre, amely az oltásoknak és a megelőzésnek köszönhető, valamint a kezeléshez való könnyebb hozzáféréshez Rámutattak továbbá az egyetemes egészségügyi ellátás elérése előtt álló jelenlegi kihívásokra, beleértve a klinikák vonzáskörzetét, az egészségbiztosítás bevezetését és a megfizethető gyógyszerekhez jutást.

Felszólalók: Eleni Theocharous, Musa Hussein Naib (Eritrea), Norbert Neuser, Abdoulaye Touré (Elefántcsontpart), Charles Goerens, Lidia Senra Rodríguez, Michèle Rivasi, Piernicola Pedicini, Bogdan Brunon Wenta, Anna Zaborska, Walter Seidel (Európai Bizottság), Pedro Alonso és Mark Dybul.

A képviselők hangsúlyozták a gyógyszerekhez és kezeléshez való egyenlőtlen hozzáférés jelentette kihívást, a helyi és vidéki alapszintű egészségügyi ellátás fontosságát, a nemzeti egészségügyi rendszerek gyengeségeit a sérülékeny és legkevésbé fejlett országokban, amelyekhez sok fejlődő országban a nemzetközi támogatás, valamint az egészségbiztosítás hiánya is társul. Számos képviselő említést tett a közegészségügyi politika terén elért sikerekről, mint az egészségbiztosítási rendszerek bevezetése, a malária okozta halálesetek csökkentése és a HIV/AIDS kezelésére szolgáló vírusellenes gyógyszerekhez való szélesebb körű és olcsóbb hozzáférés, továbbá felhívtak az ambiciózus egészségügyi stratégia kialakítására.

Pedro Alonso és Mark Dybul lezárják a vitát.

(Az ülést 12.55-kor felfüggesztik, majd 15.07-kor folytatják.)

| Fitz A. JACKSON
  Louis MICHEL | Patrick I. GOMES és
  Luis Marco AGUIRIANO NALDA |
| --- | --- |
| Társelnökök | Társfőtitkárok |

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Patrick I. GOMES és

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Társelnökök

Társfőtitkárok

ELNÖKÖL: Louis MICHEL

Társelnök

5.   Szolidaritáson alapuló gazdaság

Eszmecsere Nicolas Schmit úr luxemburgi munkaügyi, foglalkoztatási és a szociális és szolidáris gazdaságért felelős miniszterrel

Nicolas Schmit hangsúlyozza, hogy a szolidaritáson alapuló gazdaság a luxemburgi elnökség egyik prioritása. Hangsúlyozta az emberközpontú gazdaságok növekvő fontosságát az Unióban és az AKCS-országokban, és az ezekben rejlő lehetőséget a fiatalok számára történő munkahelyteremtés, a környezeti problémák kezelése és a szegénység és egyenlőtlenség csökkentése terén. Említette továbbá az oktatás, a feketegazdaság csökkentése fontosságát, valamint a finanszírozásét, amelyek elősegítik, hogy a szolidaritáson alapuló gazdaságban rejlő lehetőségek teljes körűen megvalósuljanak az AKCS-országokban.

Felszólalók: Arne Gericke, Neena Gill és Laura Agea

A képviselők megjegyezték, hogy a szolidaritáson alapuló gazdaságnak a helyi viszonyokon kell alapulnia, és hangsúlyozták, hogy teljes körű megvalósítása csak a szükséges jogi keretek előmozdítása révén lehetséges. Egyes képviselők szorgalmazták, hogy a szolidaritáson alapuló gazdaság alkossa az AKCS–EU partnerség jövőbeni fejlesztési modelljét.

6.   Szavazás a három állandó bizottság által benyújtott jelentésekben foglalt állásfoglalási indítványokról

A társelnök emlékezteti a Közgyűlést a szavazási eljárásokra.

| — | Az Afrikai Békekeret értékelése tíz év elteltével: hatékonyság és jövőbeli kilátások
  Politikai ügyek bizottsága
  Kombo Gberi (Kamerun) és Mariya Gabriel jelentése
  Elutasított módosítások: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9.
  Az EFDD képviselőcsoport kérésére az összes módosításról házankénti külön szavazással döntenek. Az EFDD képviselőcsoport kérésére a 3. és 4. módosításokról részenkénti szavazással döntenek.
  Az állásfoglalást annak módosított formájában, 57 szavazattal 6 ellenében elfogadják. |
| --- | --- |

—

Az Afrikai Békekeret értékelése tíz év elteltével: hatékonyság és jövőbeli kilátások

Politikai ügyek bizottsága

Kombo Gberi (Kamerun) és Mariya Gabriel jelentése

Elutasított módosítások: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9.

Az EFDD képviselőcsoport kérésére az összes módosításról házankénti külön szavazással döntenek. Az EFDD képviselőcsoport kérésére a 3. és 4. módosításokról részenkénti szavazással döntenek.

Az állásfoglalást annak módosított formájában, 57 szavazattal 6 ellenében elfogadják.

| — | Negyven év partnerség: az AKCS-országokban a kereskedelemre és fejlődésre gyakorolt hatás és az AKCS-országok és az Európai Unió közötti tartós kapcsolatok kilátásai
  Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság
  Jacob Oulanyah (Uganda) és David Martin jelentése
  Elfogadott módosítások: 1, 2, 3, 4, és a 4., 5., 12., 21., 26. és 28. bekezdések.
  Az AKCS-ház házankénti külön szavazást kér az 1. és 2. módosításokról.
  A Verts/ALE képviselőcsoport részenkénti szavazást kér az 5., 12. és 26. bekezdésről.
  Az EPP és ALDE képviselőcsoportok részenkénti szavazást kérnek a 21,. bekezdésről.
  Elutasított módosítások: 3., 7. bekezdés, D, G, I, és J. preambulumbekezdések.
  Az EPP és ALDE képviselőcsoportok házankénti külön szavazást kérnek a 7. bekezdésről, illetve a D, G, I és J preambulumbekezdésekről.
  Tárgytalanná vált: 16. bekezdés
  Az EPP és ALDE képviselőcsoportok részenkénti szavazást és házankénti külön szavazást kérnek.
  Az így módosított állásfoglalást a jelen lévő képviselők mindegyike elfogadja, 1 ellenszavazatot leszámítva. |
| --- | --- |

—

Negyven év partnerség: az AKCS-országokban a kereskedelemre és fejlődésre gyakorolt hatás és az AKCS-országok és az Európai Unió közötti tartós kapcsolatok kilátásai

Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság

Jacob Oulanyah (Uganda) és David Martin jelentése

Elfogadott módosítások: 1, 2, 3, 4, és a 4., 5., 12., 21., 26. és 28. bekezdések.

Az AKCS-ház házankénti külön szavazást kér az 1. és 2. módosításokról.

A Verts/ALE képviselőcsoport részenkénti szavazást kér az 5., 12. és 26. bekezdésről.

Az EPP és ALDE képviselőcsoportok részenkénti szavazást kérnek a 21,. bekezdésről.

Elutasított módosítások: 3., 7. bekezdés, D, G, I, és J. preambulumbekezdések.

Az EPP és ALDE képviselőcsoportok házankénti külön szavazást kérnek a 7. bekezdésről, illetve a D, G, I és J preambulumbekezdésekről.

Tárgytalanná vált: 16. bekezdés

Az EPP és ALDE képviselőcsoportok részenkénti szavazást és házankénti külön szavazást kérnek.

Az így módosított állásfoglalást a jelen lévő képviselők mindegyike elfogadja, 1 ellenszavazatot leszámítva.

| — | Hogyan javíthatók a gazdasági és társadalmi körülmények, többek között a családi vállalkozások hozzájárulása, a fejlődő országokban az egészségügyi katasztrófák elkerülése érdekében
  Szociális ügyi és környezetvédelmi bizottság
  Ibrahim R. Bundu (Sierra Leone) és Arne Gericke jelentése
  Elfogadott módosítások: 11., 12., 24. és 34. bekezdések, K és P preambulumbekezdések.
  Az EPP képviselőcsoport házankénti külön szavazást kér a 11. és 12. bekezdésről, illetve a K és P preambulumbekezdésekről.
  A Verts/ALE képviselőcsoport részenkénti szavazást kér a 34. bekezdésről.
  Az EPP és ALDE képviselőcsoportok részenkénti szavazást kérnek a 12. bekezdésről.
  Elutasított módosítások: 1, 2, 15. bekezdés, 44. és 45. bekezdés.
  Az EPP képviselőcsoport házankénti külön szavazást kér a 1. és 2. módosításról és a 15. és 45. bekezdésről.
  Az AKCS-ház és ALDE képviselőcsoportok részenkénti szavazást kérnek a 44. bekezdésről.
  Az állásfoglalást annak módosított formájában, 68 képviselő szavazatával 1 tartózkodás mellett elfogadják. |
| --- | --- |

—

Hogyan javíthatók a gazdasági és társadalmi körülmények, többek között a családi vállalkozások hozzájárulása, a fejlődő országokban az egészségügyi katasztrófák elkerülése érdekében

Szociális ügyi és környezetvédelmi bizottság

Ibrahim R. Bundu (Sierra Leone) és Arne Gericke jelentése

Elfogadott módosítások: 11., 12., 24. és 34. bekezdések, K és P preambulumbekezdések.

Az EPP képviselőcsoport házankénti külön szavazást kér a 11. és 12. bekezdésről, illetve a K és P preambulumbekezdésekről.

A Verts/ALE képviselőcsoport részenkénti szavazást kér a 34. bekezdésről.

Az EPP és ALDE képviselőcsoportok részenkénti szavazást kérnek a 12. bekezdésről.

Elutasított módosítások: 1, 2, 15. bekezdés, 44. és 45. bekezdés.

Az EPP képviselőcsoport házankénti külön szavazást kér a 1. és 2. módosításról és a 15. és 45. bekezdésről.

Az AKCS-ház és ALDE képviselőcsoportok részenkénti szavazást kérnek a 44. bekezdésről.

Az állásfoglalást annak módosított formájában, 68 képviselő szavazatával 1 tartózkodás mellett elfogadják.

7.   Szavazás sürgős állásfoglalási indítványokról

| — | Migráció, emberi jogok és a humanitárius válság elől menekülők
  Elfogadott módosítások: 12. bekezdés, 1. rész, 28. bekezdés, D preambulumbekezdés.
  Az EPP képviselőcsoport részenkénti szavazást és házankénti külön szavazást kér a 12. bekezdés 1. részére, a 28. bekezdésre és a D preambulumbekezdésre vonatkozóan.
  Elutasított módosítások: 1, 2, 3 módosítások, 12. bekezdés, 2. rész.
  Az EPP képviselőcsoport részenkénti szavazást és házankénti külön szavazást kér a 12. bekezdés 1. részére, a 2. bekezdésre és a D preambulumbekezdésre vonatkozóan.
  Az állásfoglalást annak módosított formájában az összes jelenlévő képviselő szavazatával 4 tartózkodás mellett elfogadják. |
| --- | --- |

—

Migráció, emberi jogok és a humanitárius válság elől menekülők

Elfogadott módosítások: 12. bekezdés, 1. rész, 28. bekezdés, D preambulumbekezdés.

Az EPP képviselőcsoport részenkénti szavazást és házankénti külön szavazást kér a 12. bekezdés 1. részére, a 28. bekezdésre és a D preambulumbekezdésre vonatkozóan.

Elutasított módosítások: 1, 2, 3 módosítások, 12. bekezdés, 2. rész.

Az EPP képviselőcsoport részenkénti szavazást és házankénti külön szavazást kér a 12. bekezdés 1. részére, a 2. bekezdésre és a D preambulumbekezdésre vonatkozóan.

Az állásfoglalást annak módosított formájában az összes jelenlévő képviselő szavazatával 4 tartózkodás mellett elfogadják.

| — | A választások után Burundiban kialakult helyzet
  Elfogadott módosítások: 1. szóbeli módosítás, 2. szóbeli módosítás
  Tárgytalanná vált: részenkénti szavazás a 17. bekezdésről
  Az EFDD képviselőcsoport részenkénti szavazást kér a 17. bekezdésről.
  Az így módosított állásfoglalást a jelen lévő képviselők mindegyike elfogadja, 1 ellenszavazatot leszámítva. |
| --- | --- |

—

A választások után Burundiban kialakult helyzet

Elfogadott módosítások: 1. szóbeli módosítás, 2. szóbeli módosítás

Tárgytalanná vált: részenkénti szavazás a 17. bekezdésről

Az EFDD képviselőcsoport részenkénti szavazást kér a 17. bekezdésről.

Az így módosított állásfoglalást a jelen lévő képviselők mindegyike elfogadja, 1 ellenszavazatot leszámítva.

8.   Egyéb kérdések

A 2015. december 7-i, hétfő délutáni ülésről, valamint a 2015. december 8-i, kedd reggeli és délutáni ülésekről készült jegyzőkönyvek elfogadása.

Louis Michel társelnök bejelenti, hogy Fitz A. Jackson társelnök mandátuma lejárt, az utódja az AKCS országok társelnökeként Netty Baldeh (Gambia). Michel úr megköszöni Jackson úrnak a munkáját és elkötelezettségét, és sok sikert kíván neki a jövőben.

Fitz A. Jackson társelnök megköszöni Louis Michelnek és az egész közgyűlésnek a megbecsülést és teljes körű támogatást, amelyet megbízatása idején élvezett.

9.   A Közös Parlamenti Közgyűlés 31. ülésszakának időpontja és helye

A Közös Parlamenti Közgyűlés 31. ülésszakára 2016. június 13–15. között kerül sor. A helyszínről egy későbbi szakaszban határoznak.

(Az ülést 16.32-kor berekesztik.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Társelnökök

Patrick I. GOMES és

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Társfőtitkárok

---

I. MELLÉKLET

A KÖZÖS PARLAMENTI KÖZGYŰLÉS TAGJAINAK NÉVSORA (ABC SORRENDBEN)

| AKCS-képviselők | EP-képviselők |
| --- | --- |
| JACKSON (JAMAICA), társelnök | MICHEL, társelnök |
| ANGOLA
  ANTIGUA ÉS BARBUDA
  BAHAMA-SZIGETEK
  BARBADOS (alelnök)
  BELIZE
  BENIN
  BOTSWANA
  BURKINA FASO
  BURUNDI
  KAMERUN
  ZÖLD-FOKI-SZIGETEK
  KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG
  CSÁD (alelnök)
  COMORE-SZIGETEK
  KONGÓ(I DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG) (alelnök)
  KONGÓ(I DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG)
  COOK-SZIGETEK
  ELEFÁNTCSONTPART
  DZSIBUTI
  DOMINIKA
  DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG
  EGYENLÍTŐI GUINEA (*)

  ERITREA
  ETIÓPIA
  FIDZSI
  GABON
  GAMBIA
  GHÁNA
  GRENADA
  GUINEA
  BISSAU-GUINEA
  GUYANA
  HAITI
  KENYA
  KIRIBATI
  LESOTHO
  LIBÉRIA
  MADAGASZKÁR
  MALAWI (alelnök)
  MALI
  MARSHALL-SZIGETEK (Köztársaság)
  MAURITÁNIA
  MAURITIUS
  MIKRONÉZIAI SZÖVETSÉGI ÁLLAMOK
  MOZAMBIK (alelnök)
  NAMÍBIA
  MANDERS
  NAHOLO
  NIGÉRIA (alelnök)
  NIUE (alelnök)
  PALAU
  PÁPUA ÚJ-GUINEA
  RUANDA
  SAINT KITTS ÉS NEVIS
  SAINT LUCIA
  SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK
  SZAMOA
  SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE
  SZENEGÁL (alelnök)
  SEYCHELLE-SZIGETEK
  SIERRA LEONE
  SALAMON-SZIGETEK
  SZOMÁLIA
  DÉL-AFRIKA
  SZUDÁN (alelnök) (*)

  SURINAME (alelnök)
  SZVÁZIFÖLD
  TANZÁNIA
  TIMOR-LESTE
  TOGÓ
  TONGA (alelnök)
  TRINIDAD ÉS TOBAGO
  TUVALU
  UGANDA
  VANUATU
  ZAMBIA
  ZIMBABWE | ADINOLFI
  AGEA
  ALIOT
  ARENA
  BAY
  BEARDER
  BUONANNO
  CAMPBELL BANNERMAN
  CASA
  CZESAK (alelnök)
  CHAUPRADE
  CHRISTENSEN
  CORRAO
  DANCE
  DELAHAYE
  DE SARNEZ
  ENGSTRÖM
  ESTARÀS FERRAGUT
  FERRARA
  FERREIRA (alelnök)
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GABRIEL
  GÁL
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GEBHARDT
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIRAUTA VIDAL
  GIUFFRIDA
  GOERENS
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HANNAN (alelnök)
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  KARSKI
  KYENGE (alelnök)
  LÓPEZ AGUILAR (alelnök)
  LÖSING
  MCAVAN
  MANSCOUR (alelnök)
  MARUSIK
  MIZZI
  MUSELIER (alelnök)
  MUSSOLINI
  NART (alelnök)
  NEGRESCU
  NEUSER
  NOICHL
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI (alelnök)
  POGLIESE
  POREBA
  RIVASI (alelnök)
  ROLIN
  ROSATI
  RUAS (alelnök)
  SEYCHELLE-SZIGETEK
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  SENRA RODRÍGUEZ
  STIER
  STOLOJAN
  THOMAS
  VAIDERE
  VALERO
  WENTA
  WERNER
  WIELAND
  WIŚNIEWSKA (alelnök)
  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

AKCS-képviselők

EP-képviselők

JACKSON (JAMAICA), társelnök

MICHEL, társelnök

ANGOLA

ANTIGUA ÉS BARBUDA

BAHAMA-SZIGETEK

BARBADOS (alelnök)

BELIZE

BENIN

BOTSWANA

BURKINA FASO

BURUNDI

KAMERUN

ZÖLD-FOKI-SZIGETEK

KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG

CSÁD (alelnök)

COMORE-SZIGETEK

KONGÓ(I DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG) (alelnök)

KONGÓ(I DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG)

COOK-SZIGETEK

ELEFÁNTCSONTPART

DZSIBUTI

DOMINIKA

DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG

EGYENLÍTŐI GUINEA (*)

ERITREA

ETIÓPIA

FIDZSI

GABON

GAMBIA

GHÁNA

GRENADA

GUINEA

BISSAU-GUINEA

GUYANA

HAITI

KENYA

KIRIBATI

LESOTHO

LIBÉRIA

MADAGASZKÁR

MALAWI (alelnök)

MALI

MARSHALL-SZIGETEK (Köztársaság)

MAURITÁNIA

MAURITIUS

MIKRONÉZIAI SZÖVETSÉGI ÁLLAMOK

MOZAMBIK (alelnök)

NAMÍBIA

MANDERS

NAHOLO

NIGÉRIA (alelnök)

NIUE (alelnök)

PALAU

PÁPUA ÚJ-GUINEA

RUANDA

SAINT KITTS ÉS NEVIS

SAINT LUCIA

SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK

SZAMOA

SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE

SZENEGÁL (alelnök)

SEYCHELLE-SZIGETEK

SIERRA LEONE

SALAMON-SZIGETEK

SZOMÁLIA

DÉL-AFRIKA

SZUDÁN (alelnök) (*)

SURINAME (alelnök)

SZVÁZIFÖLD

TANZÁNIA

TIMOR-LESTE

TOGÓ

TONGA (alelnök)

TRINIDAD ÉS TOBAGO

TUVALU

UGANDA

VANUATU

ZAMBIA

ZIMBABWE

ADINOLFI

AGEA

ALIOT

ARENA

BAY

BEARDER

BUONANNO

CAMPBELL BANNERMAN

CASA

CZESAK (alelnök)

CHAUPRADE

CHRISTENSEN

CORRAO

DANCE

DELAHAYE

DE SARNEZ

ENGSTRÖM

ESTARÀS FERRAGUT

FERRARA

FERREIRA (alelnök)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GABRIEL

GÁL

GARDIAZABAL RUBIAL

GEBHARDT

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIRAUTA VIDAL

GIUFFRIDA

GOERENS

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HANNAN (alelnök)

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

KARSKI

KYENGE (alelnök)

LÓPEZ AGUILAR (alelnök)

LÖSING

MCAVAN

MANSCOUR (alelnök)

MARUSIK

MIZZI

MUSELIER (alelnök)

MUSSOLINI

NART (alelnök)

NEGRESCU

NEUSER

NOICHL

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI (alelnök)

POGLIESE

POREBA

RIVASI (alelnök)

ROLIN

ROSATI

RUAS (alelnök)

SEYCHELLE-SZIGETEK

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

SENRA RODRÍGUEZ

STIER

STOLOJAN

THOMAS

VAIDERE

VALERO

WENTA

WERNER

WIELAND

WIŚNIEWSKA (alelnök)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

POLITIKAI ÜGYEK BIZOTTSÁGA

| AKCS-képviselők | EP-képviselők |
| --- | --- |
| SHUMBA (ZIMBABWE), társelnök
  TRAORÉ (BURKINA FASO), alelnök
  WAIS (DZSIBUTI), alelnök | GOERENS (GAHLER, M. helyettese), társelnök
  ZELLER, alelnök
  GUERRERO SALOM, alelnök |
| ANTIGUA ÉS BARBUDA
  GBIAN (BENIN)
  OWONA KONO (KAMERUN)
  KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG
  COMORE-SZIGETEK
  KONGÓI KÖZTÁRSASÁG
  TOURÉ (ELEFÁNTCSONTPART)
  SUDHAKAR (FIDZSI)
  GREENIDGE (GUYANA)
  HAITI
  PHILLIPS (JAMAICA)
  GITURA (KENYA)
  LIBÉRIA
  MALAWI
  COULIBALY (MALI)
  MARSHALL-SZIGETEK
  SITHOLE (MOZAMBIK)
  NAURU
  SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK
  ACKSON MWANSASU (TANZÁNIA)
  FILIPE (KELET-TIMOR)
  TOGÓ
  TUVALU | ADINOLFI
  CASA
  CEBALLOS
  CORRAO
  DANCE
  DUDA
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAL
  GEBHARDT
  KARSKI
  KYENGE
  LEWER
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  PHILIPPOT
  POGLIESE
  RUAS
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

AKCS-képviselők

EP-képviselők

SHUMBA (ZIMBABWE), társelnök

TRAORÉ (BURKINA FASO), alelnök

WAIS (DZSIBUTI), alelnök

GOERENS (GAHLER, M. helyettese), társelnök

ZELLER, alelnök

GUERRERO SALOM, alelnök

ANTIGUA ÉS BARBUDA

GBIAN (BENIN)

OWONA KONO (KAMERUN)

KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG

COMORE-SZIGETEK

KONGÓI KÖZTÁRSASÁG

TOURÉ (ELEFÁNTCSONTPART)

SUDHAKAR (FIDZSI)

GREENIDGE (GUYANA)

HAITI

PHILLIPS (JAMAICA)

GITURA (KENYA)

LIBÉRIA

MALAWI

COULIBALY (MALI)

MARSHALL-SZIGETEK

SITHOLE (MOZAMBIK)

NAURU

SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK

ACKSON MWANSASU (TANZÁNIA)

FILIPE (KELET-TIMOR)

TOGÓ

TUVALU

ADINOLFI

CASA

CEBALLOS

CORRAO

DANCE

DUDA

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAL

GEBHARDT

KARSKI

KYENGE

LEWER

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

PHILIPPOT

POGLIESE

RUAS

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

GAZDASÁGI FEJLESZTÉSI, PÉNZÜGYI ÉS KERESKEDELMI BIZOTTSÁG

| AKCS-képviselők | EP-képviselők |
| --- | --- |
| THOMPSON (TRINIDAD ÉS TOBAGO), társelnök
  TANNA (UGANDA), alelnök
  TU’I’AFITU (TONGA), VC | FERRARA, társelnök
  ESTARÀS FERRAGUT, alelnök
  MANSCOUR alelnök |
| THOMPSON (BARBADOS)
  MANGOLE (BOTSWANA)
  GAHWAYI (BURUNDI)
  SANCHES (ZÖLD-FOKI-SZIGETEK)
  UMBA (KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG)
  MANANA (EGYENLÍTŐI GUINEA) (**)

  TOGA CHANAKA (ETIÓPIA)
  KABA (GUINEA)
  MANÉ (GUINEA BISSAU)
  KIRIBATI
  LIAHOSOA (MADAGASZKÁR)
  NEKUNDI (NAMÍBIA)
  OGBUOJI (NIGÉRIA)
  NIUE
  SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE
  SALL (SENEGAL)
  SALAMON-SZIGETEK
  SAINT KITTS ÉS NEVIS
  SAINT LUCIA
  ABDALLA (SZUDÁN) (**)

  SURINAME
  HAMUDULU (ZAMBIA)
  HAMUDULU (ZAMBIA) | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  DE SARNEZ
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GIRAUTA VIDAL
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  WENTA |

AKCS-képviselők

EP-képviselők

THOMPSON (TRINIDAD ÉS TOBAGO), társelnök

TANNA (UGANDA), alelnök

TU’I’AFITU (TONGA), VC

FERRARA, társelnök

ESTARÀS FERRAGUT, alelnök

MANSCOUR alelnök

THOMPSON (BARBADOS)

MANGOLE (BOTSWANA)

GAHWAYI (BURUNDI)

SANCHES (ZÖLD-FOKI-SZIGETEK)

UMBA (KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG)

MANANA (EGYENLÍTŐI GUINEA) (**)

TOGA CHANAKA (ETIÓPIA)

KABA (GUINEA)

MANÉ (GUINEA BISSAU)

KIRIBATI

LIAHOSOA (MADAGASZKÁR)

NEKUNDI (NAMÍBIA)

OGBUOJI (NIGÉRIA)

NIUE

SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE

SALL (SENEGAL)

SALAMON-SZIGETEK

SAINT KITTS ÉS NEVIS

SAINT LUCIA

ABDALLA (SZUDÁN) (**)

SURINAME

HAMUDULU (ZAMBIA)

HAMUDULU (ZAMBIA)

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

DE SARNEZ

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GIRAUTA VIDAL

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

WENTA

SZOCIÁLIS ÜGYI ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI BIZOTTSÁG

| AKCS-képviselők | EP-képviselők |
| --- | --- |
| MANGOUALA (GABON), társelnök
  BALDEH (GAMBIA), alelnök
  JIMÉNEZ (DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG), alelnök | RIVASI, alelnök
  AGEA, alelnök
  MUSSOLINI, alelnök |
| ANGOLA
  BAHAMA-SZIGETEK
  BELIZE
  WEIDOU (CSÁD)
  COOK-SZIGETEK
  DOMINIKA
  NAIB (ERITREA)
  AMOATEY (GHÁNA)
  GRENADA
  SEKATLE (LESOTHO)
  BOUNA (MAURITÁNIA)
  MAURITIUS
  MIKRONÉSIAI SZÖVETSÉGI ÁLLAMOK
  TONDY (NIGER)
  PALAU
  PÁPUA ÚJ-GUINEA
  RUANDA
  SZAMOA
  SEYCHELLE-SZIGETEK
  BUNDU (SIERRA LEONE)
  SZOMÁLIA
  DÉL-AFRIKA
  LENGKON (VANUATU) | ALIOT
  BEARDER
  BUONANNO
  CHRISTENSEN
  FERREIRA
  GARDIAZÁBAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  MARUSIK
  MAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRÍGUEZ
  VAIDERE
  WIŚNIEWSKA
  ZABORSKA |

AKCS-képviselők

EP-képviselők

MANGOUALA (GABON), társelnök

BALDEH (GAMBIA), alelnök

JIMÉNEZ (DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG), alelnök

RIVASI, alelnök

AGEA, alelnök

MUSSOLINI, alelnök

ANGOLA

BAHAMA-SZIGETEK

BELIZE

WEIDOU (CSÁD)

COOK-SZIGETEK

DOMINIKA

NAIB (ERITREA)

AMOATEY (GHÁNA)

GRENADA

SEKATLE (LESOTHO)

BOUNA (MAURITÁNIA)

MAURITIUS

MIKRONÉSIAI SZÖVETSÉGI ÁLLAMOK

TONDY (NIGER)

PALAU

PÁPUA ÚJ-GUINEA

RUANDA

SZAMOA

SEYCHELLE-SZIGETEK

BUNDU (SIERRA LEONE)

SZOMÁLIA

DÉL-AFRIKA

LENGKON (VANUATU)

ALIOT

BEARDER

BUONANNO

CHRISTENSEN

FERREIRA

GARDIAZÁBAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

MARUSIK

MAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRÍGUEZ

VAIDERE

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(*)  Megfigyelőként.

(**)  Megfigyelőként.

---

II. MELLÉKLET

A 2015. DECEMBER 7–9-ÉN BRÜSSZELBEN (BELGIUM) TARTOTT ÜLÉSSZAK JELENLÉTI ÍVE

| JACKSON (JAMAICA), társelnök | MICHEL, társelnök |
| --- | --- |
| PEREIRA (Angola)
  THOMPSON (BARBADOS), alelnök
  PEYREFITTE (BELIZE)
  GBIAN (BENIN)
  MANGOLE (BOTSWANA)
  SANOU (BURKINA FASO)
  NIYONGABO (BURUNDI)
  OWONA KONO (KAMERUN)
  SANCHES (ZÖLD-FOKI-SZIGETEK)
  WEIDOU (CSÁD), alelnök
  LUHONGE KABINDA NGOY (KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG) (alelnök)
  NDOUANE (KONGÓI KÖZTÁRSASÁG)
  PUNA (COOK-SZIGETEK)
  TOURÉ (ELEFÁNTCSONTPART)
  WAIS (DZSIBUTI)
  ISHMAEL (DOMINIKA)
  JIMÉNEZ (DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG)
  NAIB (ERITREA)
  TOGA CHANAKA (ETIÓPIA) (alelnök)
  SUDHAKAR (FIDZSI)
  MANGOUALA (GABON)
  BALDEH (GAMBIA)
  AMOATEY (GHÁNA)
  KABA (GUINEA)
  MANÉ (GUINEA-BISSAU)
  GREENIDGE (GUYANA)
  PHILLIPS (JAMAICA)
  LABOSO (KENYA)
  SEKATLE (LESOTHO)
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASZKÁR)
  SOUKOUNA (MALI)
  BOUNA (MAURITÁNIA)
  JHUGROO (MAURITIUS)
  SITHOLE (MOZAMBIK) (alelnök)
  NEKUNDI (NAMÍBIA)
  TONDI (NIGER)
  PALLY (NIGÉRIA) (alelnök)
  MARO (PÁPUA ÚJ-GUINEA)
  MUSARE (RUANDA)
  HIPPOLYTE-BAUWENS (SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK)
  BUNDU (SIERRA LEONE)
  IBROW (SZOMÁLIA)
  MAHLALELA (DÉL-AFRIKA)
  TOUM (SZUDÁN) (alelnök) (*)

  DLAMINI (SZVÁZIFÖLD)
  ACKSON MWANSASU (TANZÁNIA)
  FILIPE (KELET-TIMOR)
  IBRAHIMA (TOGÓ)
  BROOKS (TRINIDAD ÉS TOBAGO)
  TAUSI (TUVALU)
  OULANYAH (UGANDA)
  LENGKON (VANUATU)
  HAMUDULU (ZAMBIA)
  SHUMBA (ZIMBABWE) | ADINOLFI (2)
   (3)

  AGEA (3)

  ARENA (1)

  BEARDER
  CHAUPRADE
  CHRISTENSEN (2)
   (3)

  CORRAO (1)
   (3)

  COZZOLINO (3)

  CZESAK (3)

  DANCE (3)

  DELI (3) (CASA, D. helyettese)
  DE SARNEZ (1)

  ESTARÀS FERRAGUT (2)

  FERREIRA (2)
   (3)

  GABRIEL (1)
   (2)

  GAL
  GAHLER (RUAS, F. helyettese)
  GERICKE (2)
   (3)

  GILL (3)(nEGRESCU, V. helyettese)
  GIUFFRIDA (1)
   (3)

  GOERENS (3)

  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HETMAN (3)

  HEUBUCH
  JIMÉNEZ-BECERRIL BARRIO (3)

  KYENGE
  LEINEN (1)
   (2)

  LÓPEZ AGUILAR
  MIZZI (2)
   (3)

  NEUSER
  NOICHL (3)

  PEDICINI (3)

  POGLIESE (3)

  PONGA (MUSSOLINI, A. helyettese)
  RIVASI
  SCHAFFHAUSER (3)

  SENRA RODRÌGUEZ
  SIYLIKIOTIS (2)

  STIER (2)

  STOLOJAN (1)
   (3)

  THEOCHAROUS (POGLIESE, S. helyettese)
  VAIDERE (3)

  VALERO
  WARD (2)

  WENTA
  WIELAND (3)

  WISNIEWSKA (1)

  ZABORSKA
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

JACKSON (JAMAICA), társelnök

MICHEL, társelnök

PEREIRA (Angola)

THOMPSON (BARBADOS), alelnök

PEYREFITTE (BELIZE)

GBIAN (BENIN)

MANGOLE (BOTSWANA)

SANOU (BURKINA FASO)

NIYONGABO (BURUNDI)

OWONA KONO (KAMERUN)

SANCHES (ZÖLD-FOKI-SZIGETEK)

WEIDOU (CSÁD), alelnök

LUHONGE KABINDA NGOY (KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG) (alelnök)

NDOUANE (KONGÓI KÖZTÁRSASÁG)

PUNA (COOK-SZIGETEK)

TOURÉ (ELEFÁNTCSONTPART)

WAIS (DZSIBUTI)

ISHMAEL (DOMINIKA)

JIMÉNEZ (DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG)

NAIB (ERITREA)

TOGA CHANAKA (ETIÓPIA) (alelnök)

SUDHAKAR (FIDZSI)

MANGOUALA (GABON)

BALDEH (GAMBIA)

AMOATEY (GHÁNA)

KABA (GUINEA)

MANÉ (GUINEA-BISSAU)

GREENIDGE (GUYANA)

PHILLIPS (JAMAICA)

LABOSO (KENYA)

SEKATLE (LESOTHO)

RAZAFINDRAVELO (MADAGASZKÁR)

SOUKOUNA (MALI)

BOUNA (MAURITÁNIA)

JHUGROO (MAURITIUS)

SITHOLE (MOZAMBIK) (alelnök)

NEKUNDI (NAMÍBIA)

TONDI (NIGER)

PALLY (NIGÉRIA) (alelnök)

MARO (PÁPUA ÚJ-GUINEA)

MUSARE (RUANDA)

HIPPOLYTE-BAUWENS (SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK)

BUNDU (SIERRA LEONE)

IBROW (SZOMÁLIA)

MAHLALELA (DÉL-AFRIKA)

TOUM (SZUDÁN) (alelnök) (*)

DLAMINI (SZVÁZIFÖLD)

ACKSON MWANSASU (TANZÁNIA)

FILIPE (KELET-TIMOR)

IBRAHIMA (TOGÓ)

BROOKS (TRINIDAD ÉS TOBAGO)

TAUSI (TUVALU)

OULANYAH (UGANDA)

LENGKON (VANUATU)

HAMUDULU (ZAMBIA)

SHUMBA (ZIMBABWE)

ADINOLFI (2)
   (3)

AGEA (3)

ARENA (1)

BEARDER

CHAUPRADE

CHRISTENSEN (2)
   (3)

CORRAO (1)
   (3)

COZZOLINO (3)

CZESAK (3)

DANCE (3)

DELI (3) (CASA, D. helyettese)

DE SARNEZ (1)

ESTARÀS FERRAGUT (2)

FERREIRA (2)
   (3)

GABRIEL (1)
   (2)

GAL

GAHLER (RUAS, F. helyettese)

GERICKE (2)
   (3)

GILL (3)(nEGRESCU, V. helyettese)

GIUFFRIDA (1)
   (3)

GOERENS (3)

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HETMAN (3)

HEUBUCH

JIMÉNEZ-BECERRIL BARRIO (3)

KYENGE

LEINEN (1)
   (2)

LÓPEZ AGUILAR

MIZZI (2)
   (3)

NEUSER

NOICHL (3)

PEDICINI (3)

POGLIESE (3)

PONGA (MUSSOLINI, A. helyettese)

RIVASI

SCHAFFHAUSER (3)

SENRA RODRÌGUEZ

SIYLIKIOTIS (2)

STIER (2)

STOLOJAN (1)
   (3)

THEOCHAROUS (POGLIESE, S. helyettese)

VAIDERE (3)

VALERO

WARD (2)

WENTA

WIELAND (3)

WISNIEWSKA (1)

ZABORSKA

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

Jelen van továbbá

ANGOLA

SIMBRÃO DE CARVALHO

TEIXEIRA

RESCOVA

BRAVO

ANTONIO

COSTA DE JESUS

ANTÓNIO DA GAMA GUIM

BARBADOS

CHANDLER

BENIN

NDAH

DAGNIHO

GBENOU

AHONOUKOUN

GBENONCHI

OGUIDAN

BOTSWANA

NGAKA

OUTLULE

MOSINKI

NTONGANA

MATAMBO

BURKINA FASO

OUEDRAOGO

BONKOUNGOU’

DRABO

BONKOUNGOU’

BURUNDI

NTAKARUTIMANA

GAHWAYI

NAHAYO

SUKUNOBA

NDUWUMWAMI

MUKESHAIMANA

BAVUGAMENSHI

BIMENYIMANA

KAMERUN

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

DAOUDA

KONGÓ(I DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG)

BOUNKOULOU

DOUMA

TOLOKOUM

KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG

MABAYA GIZI AMINE

KILOSHO BULAMBO

MOLIWA MOLEKO

MAKA BASIALA

KATUMWA

LIHAU EBUA

NGOY MWAMBA

MUKENDI KABAMBI

AIMA TSHANDIA

SILUVANGII UMBA

NGINDU KABUNDI BIDUAYA

PIKA

ELEFÁNTCSONTPART

TOURÉ

SANGANOKO MINATA

DZSIBUTI

GOUMANEH

ABDI SAID

BOURHAN ALI

ERITREA

TEKLE

HAGOS

ETIÓPIA

TEKLEHAIMANOT

GELETA

SUDHAKAR

SARAN

SINGH

LEDUA

GABON

NZEH ELLANG

OWONO NGUEMA

JOUMAS (SALAMBA)

BEWOTSE

RISSONGA

BEWOTSE

YALIS

TISIABA

GAMBIA

SILLAH

NJIE

OJANG

BOJANG

JAITEH

CAMARA

GHÁNA

ASAMOAH

NSIAH

OKAIKOE

GUINEA

SYLLA

DIALLO

BAH

SYLLA

DIALLO

TOURÉ

BISSAU-GUINEA

MANÉ

DIAS

GUYANA

GREENIDGE

McDONALD

NAUGHTON

KENYA

KEMBI GITURA

ADEN

MURIUKI

MUNYUA

NJAU

NZUSI

NTHIWA

LESOTHO

MAHASE-MOILOA

KOTO

MAPHIKE

MADAGASZKÁR

RATEFIARIVONY

RAKOTOMANJATO

NORBERT RICHARD

RAJAON

RAZAFISON

MALAWI

KALEBE

MWANYULA

MAKANDE

MUNTHALI

MALI

CISSÉ

MOHAMED

DIALLO

COULIBALY

MAURITÁNIA

CHEIN

SOUEID AHMED

MARRAKCHY

WANE

GHRIB

MAURITIUS

DILLUM

MUNGUR

RAMDIN

MARIE

MOZAMBIK

NAMBURETE

NEMBA UAIENE

MATE

DAVA

NAMÍBIA

VENAANI

ALEY

RUMPF

HIYANDJUA

APOLLUS

NIGER

OUSMANE

CHEGOU

FOUKORI

TONDY

MAINA

NIGÉRIA

JOSHUA

OGBUOJI

OLATUNBOSUN

ABUBAKAR

OKORIE

NSIEGBE

YUNUSA

RABIU

AKPAN

SULU-GAMBARI

OWUH

ALUYA

OLAGESHIN

PÁPUA ÚJ-GUINEA

MANDURU

RUANDA

MUSARE

SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK

HIPPOLYTE-BAUWENS

SZAMOA

MAIN

SIERRA LEONE

BUNDU

LEWALLY

KUYEMBEH

KOROMA

SZOMÁLIA

IBROW

FAQI

DÉL-AFRIKA

MAMPURU

BERGMANN

ROTHKEGEL

KHUZWAYO

MADLALA

SZUDÁN

AGLA

AL-TAYEB

AHMED

BABIKER SALAH

SZVÁZIFÖLD

DLAMINI

TANZÁNIA

NICHOLAS MATIKO

KAWAMALA

CSÁD

ADJI

TEKILIO

BOUKAR

KELET-TIMOR

FILIPE

MARTINS

TOGÓ

M’BEOU

ABIGUIME

FABRE

LAWSON

AZILAN

TRINIDAD ÉS TOBAGO

EXETER

TUVALU

LEUELU

UGANDA

TANNA

BAKO

KATUNGWE

KIBIRIGE

ROBINSON

AWOR

KAGANZI

LUGWARO

VANUATU

JOY

KOUBACK

TIMAKATA

ZAMBIA

KABWE

MUBANGA

CHIBULA

NAKAPONDA

KACHALI

ZIMBABWE

ZINDI

MLOTSHWA

CHIFAMBA

CHIPARE

SAMASUWO

CHIDAWANYIKA

NYAMUKAPA

AKCS-TANÁCS

Mamphono Khaketla lesothói pénzügyminiszter, az AKCS Tanácsa soros elnöke

EU TANÁCS

Romain Schneider fejlesztési együttműködési és humanitárius ügyekért felelős miniszter (Luxemburg) és az Európai Tanács soros elnöke

EURÓPAI BIZOTTSÁG

NEVEN MIMICA, a Bizottság nemzetközi együttműködésért és fejlesztésért felelős tagja

EURÓPAI KÜLÜGYI SZOLGÁLAT (EKSZ)

DE PEYRON, a pánafrikai ügyekkel foglalkozó osztály vezetője

EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG

VERBOVEN

AKCS TITKÁRSÁG

GOMES, Társfőtitkár

EU TITKÁRSÁG

AGUIRIANO NALDA, társfőtitkár

---

(*)  Megfigyelőként.

(1)  A 2015. december 7-i ülésen jelen lévők.

(2)  A 2015. december 8-i ülésen jelen lévők.

(3)  A 2015. december 9-i ülésen jelen lévők.

---

III. MELLÉKLET

A NEM PARLAMENTI KÜLDÖTTEK AKKREDITÁLÁSA

Etiópia

Teshome TOGA CHANAKA

Nagykövet

Etiópia nagykövetsége

Dominika

Len ISHMAEL

Nagykövet

Dominika nagykövetsége

Ruanda

Francis MUSARE

ügyvivő

Ruanda nagykövetsége

Saint Vincent és Grenadine-szigetek

Paula HIPPOLYTE-BAUWENS

első titkár

Saint Vincent és Grenadine-szigetek nagykövetsége

Pápua Új-Guinea

Kapi MARO

első titkár

Pápua Új-Guinea nagykövetsége

---

IV. MELLÉKLET

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

ÁLLÁSFOGLALÁS (1)

az Afrikai Békekeret tíz év után sorra kerülő értékeléséről: eredményesség és jövőbeli kilátások

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | 2015. december 7–9-én Brüsszelben (Belgium) ülésezve, |
| --- | --- |

—

2015. december 7–9-én Brüsszelben (Belgium) ülésezve,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az EU és az AKCS-országok között létrejött Cotonoui Partnerségi Megállapodásra és különösen annak 1. cikkére, 8. cikkének (5) bekezdésére, 11. cikkére, 28. cikke (2) bekezdésének a) pontjára és 29. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és az AKCS-országok között létrejött Cotonoui Partnerségi Megállapodásra és különösen annak 1. cikkére, 8. cikkének (5) bekezdésére, 11. cikkére, 28. cikke (2) bekezdésének a) pontjára és 29. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az AKCS–EK Miniszterek Tanácsának a kilencedik EFA hosszú távú fejlesztési keretéből az Afrikai Békekeret létrehozása érdekében források felhasználásáról szóló, 2003. december 11-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EK Miniszterek Tanácsának a kilencedik EFA hosszú távú fejlesztési keretéből az Afrikai Békekeret létrehozása érdekében források felhasználásáról szóló, 2003. december 11-i határozatára,

| — | tekintettel az Afrikára vonatkozó, 2005. május 12-i uniós stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikára vonatkozó, 2005. május 12-i uniós stratégiára,

| — | tekintettel a konfliktusok megelőzésére, kezelésére és rendezésére vonatkozó afrikai képességek megerősítéséről szóló, 2006. november 13-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a konfliktusok megelőzésére, kezelésére és rendezésére vonatkozó afrikai képességek megerősítéséről szóló, 2006. november 13-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az EU Tanácsának a biztonságról és fejlesztésről szóló, 2007. november 19–20-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU Tanácsának a biztonságról és fejlesztésről szóló, 2007. november 19–20-i következtetéseire,

| — | tekintettel az afrikai béke és biztonság helyzetéről szóló, a Béke- és Biztonsági Tanács 2011. április 26-i miniszteri ülésén elfogadott nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az afrikai béke és biztonság helyzetéről szóló, a Béke- és Biztonsági Tanács 2011. április 26-i miniszteri ülésén elfogadott nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács „A biztonságot és a fejlesztést szolgáló kapacitásépítés – A partnerek felkészítése a válságmegelőzésre és -kezelésre” című közös közleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács „A biztonságot és a fejlesztést szolgáló kapacitásépítés – A partnerek felkészítése a válságmegelőzésre és -kezelésre” című közös közleményére (2),

| — | tekintettel az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között az AKCS–EU partnerségi megállapodással összhangban a 2014–2020 közötti időtartamra szóló többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó európai uniós támogatás finanszírozásáról, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról szóló belső megállapodásról szóló, 2013. június 26-i tanácsi határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között az AKCS–EU partnerségi megállapodással összhangban a 2014–2020 közötti időtartamra szóló többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó európai uniós támogatás finanszírozásáról, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról szóló belső megállapodásról szóló, 2013. június 26-i tanácsi határozatra,

| — | tekintettel a 2014. április 2–3-án, Brüsszelben megrendezett negyedik EU–Afrika csúcstalálkozó során elfogadott, 2014–2017 közötti ütemtervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014. április 2–3-án, Brüsszelben megrendezett negyedik EU–Afrika csúcstalálkozó során elfogadott, 2014–2017 közötti ütemtervre,

| — | tekintettel a Béke- és Biztonsági Tanácsnak a tevékenységéről és az afrikai béke és biztonság helyzetéről szóló, 2015. január 31-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Béke- és Biztonsági Tanácsnak a tevékenységéről és az afrikai béke és biztonság helyzetéről szóló, 2015. január 31-i jelentésére,

| — | tekintettel az Afrikai Békekeretnek az Európai Fejlesztési Alap áthidaló eszközéből és a 11. Európai Fejlesztési Alapból finanszírozandó 2014–2016 közötti cselekvési programjáról szóló, 2014. július 15-i európai bizottsági határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Békekeretnek az Európai Fejlesztési Alap áthidaló eszközéből és a 11. Európai Fejlesztési Alapból finanszírozandó 2014–2016 közötti cselekvési programjáról szóló, 2014. július 15-i európai bizottsági határozatra,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikkére,

| — | tekintettel az Afrikai Unió alapokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió alapokmányára,

| — | tekintettel az Afrikai Unió Béke- és Biztonsági Tanácsának létrehozásáról szóló, az Afrikai Unió Közgyűlésének első rendes ülése által, 2002. július 9-én elfogadott jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió Béke- és Biztonsági Tanácsának létrehozásáról szóló, az Afrikai Unió Közgyűlésének első rendes ülése által, 2002. július 9-én elfogadott jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az Afrikai Uniónak az Európai Unió által az Afrikai Unió számára a béketámogató műveletekre vonatkozó eszköz létrehozásáról szóló, 2003. július 12-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Uniónak az Európai Unió által az Afrikai Unió számára a béketámogató műveletekre vonatkozó eszköz létrehozásáról szóló, 2003. július 12-i határozatára,

| — | tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájára,

| — | tekintettel az Afrikai Unió, a regionális gazdasági közösségek és a kelet- és észak-afrikai regionális készenléti erőket koordináló mechanizmusok közötti, a béke és a biztonság területére vonatkozó együttműködésről szóló, 2007. szeptember 2-i egyetértési megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió, a regionális gazdasági közösségek és a kelet- és észak-afrikai regionális készenléti erőket koordináló mechanizmusok közötti, a béke és a biztonság területére vonatkozó együttműködésről szóló, 2007. szeptember 2-i egyetértési megállapodásra,

| — | tekintettel az Afrikai Unió Közgyűlésének az Afrikai Unió finanszírozására vonatkozó hozzájárulás mértékéről és az alternatív finanszírozási forrásokról szóló, 2015. június 15-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió Közgyűlésének az Afrikai Unió finanszírozására vonatkozó hozzájárulás mértékéről és az alternatív finanszírozási forrásokról szóló, 2015. június 15-i határozatára,

| — | tekintettel a konfliktusmegelőzési, -kezelési és -megoldási, békefenntartó és biztonsági mechanizmusról szóló, 1999. december 10-i ECOWAS-jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a konfliktusmegelőzési, -kezelési és -megoldási, békefenntartó és biztonsági mechanizmusról szóló, 1999. december 10-i ECOWAS-jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló, 2000. október 31-i, 1325. sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló, 2000. október 31-i, 1325. sz. határozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa elnökének a konfliktusok utáni béketeremtésről szóló, 2010. április 16-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa elnökének a konfliktusok utáni béketeremtésről szóló, 2010. április 16-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa elnökének a nemzetközi béke és biztonság fenntartása során a jogállamiság előmozdításáról és megerősítéséről szóló, 2010. június 29-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa elnökének a nemzetközi béke és biztonság fenntartása során a jogállamiság előmozdításáról és megerősítéséről szóló, 2010. június 29-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának „A nemzetközi béke és biztonság fenntartása: A biztonsági ágazat reformja: kihívások és lehetőségek” című 2014. április 28-i, 2151. sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának „A nemzetközi béke és biztonság fenntartása: A biztonsági ágazat reformja: kihívások és lehetőségek” című 2014. április 28-i, 2151. sz. határozatára,

| — | tekintettel „A demokrácia és a fenntartható fejlődés gyökerei: Európa együttműködése a civil társadalommal a külkapcsolatokban” című, 2012. október 15-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A demokrácia és a fenntartható fejlődés gyökerei: Európa együttműködése a civil társadalommal a külkapcsolatokban” című, 2012. október 15-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a Politikai Ügyek Bizottságának jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Politikai Ügyek Bizottságának jelentésére,

| A. | mivel számos afrikai országban vannak vagy voltak olyan belső fegyveres konfliktusok, amelyeket politikai, társadalmi, gazdasági, etnikai vagy vallási feszültségek váltottak ki; |
| --- | --- |

A.

mivel számos afrikai országban vannak vagy voltak olyan belső fegyveres konfliktusok, amelyeket politikai, társadalmi, gazdasági, etnikai vagy vallási feszültségek váltottak ki;

| B. | mivel a társadalmi-gazdasági feltételek javítása, a szegénységnek, a megkülönböztetés valamennyi formájának, a rossz munkakörülményeknek, az emberi jogi jogsértéseknek, valamint az embertelen és megalázó bánásmódnak a sikeres kezelése elengedhetetlen a stabilitás és a fejlődés, valamint a megbékélés valóban inkluzív folyamatának biztosítása szempontjából, és mivel e folyamat az egyetlen mód a konfliktusok újjáéledésének megelőzésére; |
| --- | --- |

B.

mivel a társadalmi-gazdasági feltételek javítása, a szegénységnek, a megkülönböztetés valamennyi formájának, a rossz munkakörülményeknek, az emberi jogi jogsértéseknek, valamint az embertelen és megalázó bánásmódnak a sikeres kezelése elengedhetetlen a stabilitás és a fejlődés, valamint a megbékélés valóban inkluzív folyamatának biztosítása szempontjából, és mivel e folyamat az egyetlen mód a konfliktusok újjáéledésének megelőzésére;

| C. | mivel a konfliktusok súlyosbítják az éhezés és az abszolút szegénység jelenségét, akadályozzák az emberi jogok érvényesítését, és hosszú időre gátolják a gazdasági, politikai és társadalmi fejlődést; |
| --- | --- |

C.

mivel a konfliktusok súlyosbítják az éhezés és az abszolút szegénység jelenségét, akadályozzák az emberi jogok érvényesítését, és hosszú időre gátolják a gazdasági, politikai és társadalmi fejlődést;

| D. | mivel az Afrikai Békekeret (APF) létrehozásának oka a biztonság és a fejlődés közötti kölcsönös függés egy adott országon vagy térségen belül; |
| --- | --- |

D.

mivel az Afrikai Békekeret (APF) létrehozásának oka a biztonság és a fejlődés közötti kölcsönös függés egy adott országon vagy térségen belül;

| E. | mivel az APF-et 2004-ben hozták létre az Afrikai Unió (AU) és annak révén a nyolc regionális gazdasági közösség megerősítése, valamint annak érdekében, hogy idegen csapatok beavatkozása nélkül jobban tudják kezelni a kontinensen zajló konfliktusokat; |
| --- | --- |

E.

mivel az APF-et 2004-ben hozták létre az Afrikai Unió (AU) és annak révén a nyolc regionális gazdasági közösség megerősítése, valamint annak érdekében, hogy idegen csapatok beavatkozása nélkül jobban tudják kezelni a kontinensen zajló konfliktusokat;

| F. | mivel az Afrika–EU közös stratégia 2007-es, lisszaboni, illetve a 2014. áprilisi EU–Afrika csúcstalálkozón való ismételt elfogadása óta a békét és biztonságot a partnerség egyik kiemelt területeként, az APF-et pedig az Unió szélesebb körű stratégiának részét képező eszközként határozza meg; |
| --- | --- |

F.

mivel az Afrika–EU közös stratégia 2007-es, lisszaboni, illetve a 2014. áprilisi EU–Afrika csúcstalálkozón való ismételt elfogadása óta a békét és biztonságot a partnerség egyik kiemelt területeként, az APF-et pedig az Unió szélesebb körű stratégiának részét képező eszközként határozza meg;

| G. | mivel 2005 óta az APF számára elkülönített összesen több mint 1,2 milliárd euro több mint 90 %-át hat ország béketámogató műveleteinek keretében kötötték le szerződésekben, nevezetesen az AMIS (Darfúr), az Amisom (Szomália), a Micopax, majd Misca (Közép-afrikai Köztársaság), az Afisma (Mali) és az RCI-LRA (Közép-afrikai Köztársaság, Kongói Demokratikus Köztársaság, Dél-Szudán, Uganda) keretében; |
| --- | --- |

G.

mivel 2005 óta az APF számára elkülönített összesen több mint 1,2 milliárd euro több mint 90 %-át hat ország béketámogató műveleteinek keretében kötötték le szerződésekben, nevezetesen az AMIS (Darfúr), az Amisom (Szomália), a Micopax, majd Misca (Közép-afrikai Köztársaság), az Afisma (Mali) és az RCI-LRA (Közép-afrikai Köztársaság, Kongói Demokratikus Köztársaság, Dél-Szudán, Uganda) keretében;

| H. | mivel az APF hatályát 2007-ben kiterjesztették – előzőleg főként béketámogató műveleteket támogatott és műveleti támogatást nyújtott az Afrikai Béke- és Biztonsági Szervezetnek – a konfliktusmegelőzési és a konfliktusokat követő stabilizációra irányuló tevékenységek szélesebb körére; |
| --- | --- |

H.

mivel az APF hatályát 2007-ben kiterjesztették – előzőleg főként béketámogató műveleteket támogatott és műveleti támogatást nyújtott az Afrikai Béke- és Biztonsági Szervezetnek – a konfliktusmegelőzési és a konfliktusokat követő stabilizációra irányuló tevékenységek szélesebb körére;

| I. | mivel konkrétan 2007 óta a szerződések mintegy 8,3 %-át az Afrikai Béke- és Biztonsági Szervezet (APSA) kapacitásépítési tevékenységei számára fordítják, jelentős támogatást biztosítva ezáltal az APSA működőképességéhez; |
| --- | --- |

I.

mivel konkrétan 2007 óta a szerződések mintegy 8,3 %-át az Afrikai Béke- és Biztonsági Szervezet (APSA) kapacitásépítési tevékenységei számára fordítják, jelentős támogatást biztosítva ezáltal az APSA működőképességéhez;

| J. | mivel 2009 óta a költségvetés 1,3 %-át a korai reagálási mechanizmussal kapcsolatos tevékenységekre fordítják, ideértve a közvetítést, a beindítást, a tényfeltáró látogatásokat és a tervezési egység ideiglenes megerősítését célzó missziókat is; |
| --- | --- |

J.

mivel 2009 óta a költségvetés 1,3 %-át a korai reagálási mechanizmussal kapcsolatos tevékenységekre fordítják, ideértve a közvetítést, a beindítást, a tényfeltáró látogatásokat és a tervezési egység ideiglenes megerősítését célzó missziókat is;

| K. | mivel azáltal, hogy az APF kiszámítható és megbízható erőforrásokat biztosít az AU és a regionális szervezetek számára a fellépéshez, lehetővé tette az afrikai országok számára, hogy az AU Béke- és Biztonsági Tanácsának most kialakuló politikai szerepe alapján közösen lépjenek fel a biztonság érdekében, ami egyszersmind lehetővé tette ez utóbbi tesztelését és működőképessé tételét is; |
| --- | --- |

K.

mivel azáltal, hogy az APF kiszámítható és megbízható erőforrásokat biztosít az AU és a regionális szervezetek számára a fellépéshez, lehetővé tette az afrikai országok számára, hogy az AU Béke- és Biztonsági Tanácsának most kialakuló politikai szerepe alapján közösen lépjenek fel a biztonság érdekében, ami egyszersmind lehetővé tette ez utóbbi tesztelését és működőképessé tételét is;

| L. | mivel az AU 2015. június 15-én határozatot fogadott el az alternatív finanszírozási forrásokról, amelynek értelmében az összes forrás 25 %-át az AU béketámogató műveletekre vonatkozó költségvetésére fordítják majd; |
| --- | --- |

L.

mivel az AU 2015. június 15-én határozatot fogadott el az alternatív finanszírozási forrásokról, amelynek értelmében az összes forrás 25 %-át az AU béketámogató műveletekre vonatkozó költségvetésére fordítják majd;

| M. | mivel 2013-ban való létrehozásakor az APF EFA-forrásokból való finanszírozását ideiglenesre, és csak addig tervezték, amíg alternatív finanszírozási forrásokat nem találnak; mivel 12 évvel később az EFA továbbra is az APF fő finanszírozási forrása; |
| --- | --- |

M.

mivel 2013-ban való létrehozásakor az APF EFA-forrásokból való finanszírozását ideiglenesre, és csak addig tervezték, amíg alternatív finanszírozási forrásokat nem találnak; mivel 12 évvel később az EFA továbbra is az APF fő finanszírozási forrása;

| N. | mivel az Unió béketámogató műveleteket célzó APF-je iránti igény a tevékenységek nem tervezett – néhány ENSZ-misszió példáján is tetten érhető – kiterjesztése és a „védelmi felelősség” ürügyén indított új missziók miatt növekszik, |
| --- | --- |

N.

mivel az Unió béketámogató műveleteket célzó APF-je iránti igény a tevékenységek nem tervezett – néhány ENSZ-misszió példáján is tetten érhető – kiterjesztése és a „védelmi felelősség” ürügyén indított új missziók miatt növekszik,

| O. | mivel egy sor egyéb támogató, például nemzetközi szervezetek (ENSZ és mások), politikai és katonai szövetségek (az Észak-atlanti Szerződés Szervezete – NATO) és egyes államok (az Egyesült Államok, Kína, Japán és az Európai Unió tagállamai) szintén tevékenyek e téren; mivel a komplementaritást az Afrikai Unió békével és biztonsággal foglalkozó partneri csoportja biztosítja, amely rendszeresen összeül Addisz-Abebában; |
| --- | --- |

O.

mivel egy sor egyéb támogató, például nemzetközi szervezetek (ENSZ és mások), politikai és katonai szövetségek (az Észak-atlanti Szerződés Szervezete – NATO) és egyes államok (az Egyesült Államok, Kína, Japán és az Európai Unió tagállamai) szintén tevékenyek e téren; mivel a komplementaritást az Afrikai Unió békével és biztonsággal foglalkozó partneri csoportja biztosítja, amely rendszeresen összeül Addisz-Abebában;

| P. | mivel uniós szinten mind a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP), mind a fejlesztési szereplők a biztonsági ágazat reformját és egy átlátható, elszámoltatható és hatékony rendőrségi, igazságügyi és katonai eszköz létrehozását támogatják a válságközeli állapotba került országokban; mivel hiányzik az uniós eszközök használatának megfelelő koordinációja; |
| --- | --- |

P.

mivel uniós szinten mind a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP), mind a fejlesztési szereplők a biztonsági ágazat reformját és egy átlátható, elszámoltatható és hatékony rendőrségi, igazságügyi és katonai eszköz létrehozását támogatják a válságközeli állapotba került országokban; mivel hiányzik az uniós eszközök használatának megfelelő koordinációja;

| Q. | mivel az Európai Unió Tanácsa elismeri, hogy a civil társadalmi szervezetek alapvető szerepet töltenek be a béke- és biztonsági menetrendben; mivel a civil társadalmi szervezetek szinte egyáltalán nem vesznek részt az APF-ben; |
| --- | --- |

Q.

mivel az Európai Unió Tanácsa elismeri, hogy a civil társadalmi szervezetek alapvető szerepet töltenek be a béke- és biztonsági menetrendben; mivel a civil társadalmi szervezetek szinte egyáltalán nem vesznek részt az APF-ben;

| 1. | elismeri, hogy az APF lehetővé tette a biztonság és a fejlődés közötti kapcsolat gyakorlatba való átültetését, és létrehozta az EU és az AU közötti, a békével és biztonsággal kapcsolatos kihívásokról szóló, elmélyült párbeszédet; elismeri, hogy az APF katalizátorszerepet töltött be egy olyan időszakban, amikor az AU vagy a regionális gazdasági közösségek béketámogató műveleteiben részt vevő afrikai csapatok finanszírozására semmilyen egyéb eszköz nem állt rendelkezésre; |
| --- | --- |

1.

elismeri, hogy az APF lehetővé tette a biztonság és a fejlődés közötti kapcsolat gyakorlatba való átültetését, és létrehozta az EU és az AU közötti, a békével és biztonsággal kapcsolatos kihívásokról szóló, elmélyült párbeszédet; elismeri, hogy az APF katalizátorszerepet töltött be egy olyan időszakban, amikor az AU vagy a regionális gazdasági közösségek béketámogató műveleteiben részt vevő afrikai csapatok finanszírozására semmilyen egyéb eszköz nem állt rendelkezésre;

| 2. | határozottan úgy véli, hogy az APF-nek arra kell irányulnia, hogy erősítse a civil társadalom aktív részvételét, a demokratikus és részvételi kormányzást és a kapacitásépítést; hangsúlyozza, hogy minden döntéshozatali folyamatnak az átláthatóság, a hatékonyság és az elszámoltathatóság elvén kell alapulnia; |
| --- | --- |

2.

határozottan úgy véli, hogy az APF-nek arra kell irányulnia, hogy erősítse a civil társadalom aktív részvételét, a demokratikus és részvételi kormányzást és a kapacitásépítést; hangsúlyozza, hogy minden döntéshozatali folyamatnak az átláthatóság, a hatékonyság és az elszámoltathatóság elvén kell alapulnia;

| 3. | üdvözli az APF által finanszírozott tevékenységeknek a konfliktus-megelőzésre és a konfliktus utáni stabilizációra, valamint egy gyorsreagálási mechanizmus létrehozására való kiterjesztését; úgy véli, hogy ezek a fejlemények elsődleges fontosságúak annak érdekében, hogy elkerüljük, hogy az APF-et nagyrészt konfliktuskezelési mechanizmusként használják; |
| --- | --- |

3.

üdvözli az APF által finanszírozott tevékenységeknek a konfliktus-megelőzésre és a konfliktus utáni stabilizációra, valamint egy gyorsreagálási mechanizmus létrehozására való kiterjesztését; úgy véli, hogy ezek a fejlemények elsődleges fontosságúak annak érdekében, hogy elkerüljük, hogy az APF-et nagyrészt konfliktuskezelési mechanizmusként használják;

| 4. | felhívja az Afrikai Uniót és a regionális gazdasági közösségeket annak biztosítására, hogy a békefenntartó műveleteket a jó kormányzás összefüggésében, a nemzetközi jog és az emberi jogok tiszteletben tartása mellett végezzék; |
| --- | --- |

4.

felhívja az Afrikai Uniót és a regionális gazdasági közösségeket annak biztosítására, hogy a békefenntartó műveleteket a jó kormányzás összefüggésében, a nemzetközi jog és az emberi jogok tiszteletben tartása mellett végezzék;

| 5. | elismeri az afrikai irányítású béketámogató műveletek által eddig elért jelentős eredményeket; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy foglalkozni kell a konfliktus kiváltó okaival, illetve a biztonság és a fejlődés kapcsolatával is, valamint hogy fokozni kell a párbeszédet, közös megközelítéseket kell kidolgozni, és meg kell erősíteni a válságkezelési koordinációt; |
| --- | --- |

5.

elismeri az afrikai irányítású béketámogató műveletek által eddig elért jelentős eredményeket; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy foglalkozni kell a konfliktus kiváltó okaival, illetve a biztonság és a fejlődés kapcsolatával is, valamint hogy fokozni kell a párbeszédet, közös megközelítéseket kell kidolgozni, és meg kell erősíteni a válságkezelési koordinációt;

| 6. | sajnálatosnak tartja, hogy az APF finanszírozása továbbra is elsősorban az EFA-n keresztül történik, annak ellenére, hogy ezt még 2003-ban egyértelműen ideiglenes megoldásnak tervezték; felhívja Bizottságot, hogy az EU többéves pénzügyi keretének felülvizsgálata során tegyen arra irányuló javaslatot, hogy az APF finanszírozását integrálják az uniós költségvetésbe; úgy véli, hogy a finanszírozás e módja megoldaná az APF bizonyos kiadásainak támogathatóságával kapcsolatos folyamatos problémákat; |
| --- | --- |

6.

sajnálatosnak tartja, hogy az APF finanszírozása továbbra is elsősorban az EFA-n keresztül történik, annak ellenére, hogy ezt még 2003-ban egyértelműen ideiglenes megoldásnak tervezték; felhívja Bizottságot, hogy az EU többéves pénzügyi keretének felülvizsgálata során tegyen arra irányuló javaslatot, hogy az APF finanszírozását integrálják az uniós költségvetésbe; úgy véli, hogy a finanszírozás e módja megoldaná az APF bizonyos kiadásainak támogathatóságával kapcsolatos folyamatos problémákat;

| 7. | felhívja az afrikai országokat, hogy a regionális stabilitás megszilárdítása, a támogatási műveletek legitim hatalmának kiterjesztése és a konfliktusok újbóli megjelenésének megelőzése céljából fogadjanak el fenntartható és inkluzív megközelítést; hangsúlyozza, hogy a társadalmi-gazdasági fejlődés elősegíti a fenntartható békét; |
| --- | --- |

7.

felhívja az afrikai országokat, hogy a regionális stabilitás megszilárdítása, a támogatási műveletek legitim hatalmának kiterjesztése és a konfliktusok újbóli megjelenésének megelőzése céljából fogadjanak el fenntartható és inkluzív megközelítést; hangsúlyozza, hogy a társadalmi-gazdasági fejlődés elősegíti a fenntartható békét;

| 8. | úgy véli, hogy az EU által finanszírozott béketeremtő intézkedéseket, mint például a biztonsági ágazat reformját vagy a harcokból visszatért katonák lefegyverzését, leszerelését és reintegrációját integrált módon kell tervezni és létrehozni, a biztonsági és fejlesztési politikák rendelkezésre álló eszközeinek felhasználásával; úgy véli, hogy közös eszközöket és célokat kell kialakítani, és hogy a rövid távú intézkedéseket hosszú távú fejlesztési kezdeményezéseknek kell felváltaniuk, különös tekintettel a társadalmi-gazdasági stabilizációra; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy az EU által finanszírozott béketeremtő intézkedéseket, mint például a biztonsági ágazat reformját vagy a harcokból visszatért katonák lefegyverzését, leszerelését és reintegrációját integrált módon kell tervezni és létrehozni, a biztonsági és fejlesztési politikák rendelkezésre álló eszközeinek felhasználásával; úgy véli, hogy közös eszközöket és célokat kell kialakítani, és hogy a rövid távú intézkedéseket hosszú távú fejlesztési kezdeményezéseknek kell felváltaniuk, különös tekintettel a társadalmi-gazdasági stabilizációra;

| 9. | kiemeli, hogy támogatni kell a hosszú távú béke- és kapacitásépítési stratégiák végrehajtását, továbbá hangsúlyozza, hogy a pénzügyi támogatás és a gazdasági segélyek tekintetében, illetve a fenntarthatóság biztosítása érdekében javítani kell a béke és a biztonság területén mozgósított támogatók (főként a tagállamok, az EU, az ENSZ és a Világbank) közötti koordinációt és komplementaritást; |
| --- | --- |

9.

kiemeli, hogy támogatni kell a hosszú távú béke- és kapacitásépítési stratégiák végrehajtását, továbbá hangsúlyozza, hogy a pénzügyi támogatás és a gazdasági segélyek tekintetében, illetve a fenntarthatóság biztosítása érdekében javítani kell a béke és a biztonság területén mozgósított támogatók (főként a tagállamok, az EU, az ENSZ és a Világbank) közötti koordinációt és komplementaritást;

| 10. | kiemeli, hogy konfliktusmegelőzési stratégiát és intézkedéseket kell kidolgozni a demokráciával, a választásokkal és az emberi jogokkal kapcsolatos különböző AU-eszközök hatékony végrehajtásának biztosítására, kezelve egyúttal az instabilitás mögött meghúzódó gazdasági és társadalmi okokat, és megőrizve az egység és a sokszínűség közötti egyensúlyt; emlékeztet arra, hogy az AU tagállamai, az AU és a regionális gazdasági közösségek intézményi kapacitásának megerősítése kulcsfontosságú a tartós béke és biztonság, illetve a fejlődés szempontjából, és kéri ezért az uniós erőfeszítések koordinációjának APF és más eszközök révén történő javítását; megjegyzi, hogy nagyobb hangsúlyt kellene fektetni a konfliktusmegelőzésre – ideértve a radikalizálódás megelőzését és a választási ciklusokkal kapcsolatos konfliktusokat is – és a közvetítési képességekre; |
| --- | --- |

10.

kiemeli, hogy konfliktusmegelőzési stratégiát és intézkedéseket kell kidolgozni a demokráciával, a választásokkal és az emberi jogokkal kapcsolatos különböző AU-eszközök hatékony végrehajtásának biztosítására, kezelve egyúttal az instabilitás mögött meghúzódó gazdasági és társadalmi okokat, és megőrizve az egység és a sokszínűség közötti egyensúlyt; emlékeztet arra, hogy az AU tagállamai, az AU és a regionális gazdasági közösségek intézményi kapacitásának megerősítése kulcsfontosságú a tartós béke és biztonság, illetve a fejlődés szempontjából, és kéri ezért az uniós erőfeszítések koordinációjának APF és más eszközök révén történő javítását; megjegyzi, hogy nagyobb hangsúlyt kellene fektetni a konfliktusmegelőzésre – ideértve a radikalizálódás megelőzését és a választási ciklusokkal kapcsolatos konfliktusokat is – és a közvetítési képességekre;

| 11. | arra ösztönzi az Európai Uniót és az AU-t, hogy tegye nyilvánvalóbbá ezen eszköz sikerét az európai és az afrikai polgárok számára; e tekintetben kéri egy, az APF-ről szóló, széles körű tájékoztatási kampány elindítását, különösen Afrikában, valamint hogy megfelelő képzést biztosítsanak az APF végrehajtásába bevont valamennyi érdekelt fél számára annak lehetővé tétele érdekében, hogy teljes mértékben értsék e mechanizmust és annak céljait, és hogy ők maguk is láthatóbbá és ismertebbé tegyék az APF-et; |
| --- | --- |

11.

arra ösztönzi az Európai Uniót és az AU-t, hogy tegye nyilvánvalóbbá ezen eszköz sikerét az európai és az afrikai polgárok számára; e tekintetben kéri egy, az APF-ről szóló, széles körű tájékoztatási kampány elindítását, különösen Afrikában, valamint hogy megfelelő képzést biztosítsanak az APF végrehajtásába bevont valamennyi érdekelt fél számára annak lehetővé tétele érdekében, hogy teljes mértékben értsék e mechanizmust és annak céljait, és hogy ők maguk is láthatóbbá és ismertebbé tegyék az APF-et;

| 12. | hangsúlyozza, hogy Afrika békéje mindenekelőtt azon múlik, hogy megszüntessék a politikai, társadalmi, gazdasági, etnikai és vallási kiváltó okokat, továbbá a politikai párbeszéden és azon, hogy az afrikai partnerek politikai hajlandóságot mutatnak-e az együttműködésre, többek között az által, hogy megerősítik az AU struktúráit; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy Afrika békéje mindenekelőtt azon múlik, hogy megszüntessék a politikai, társadalmi, gazdasági, etnikai és vallási kiváltó okokat, továbbá a politikai párbeszéden és azon, hogy az afrikai partnerek politikai hajlandóságot mutatnak-e az együttműködésre, többek között az által, hogy megerősítik az AU struktúráit;

| 13. | hangsúlyozza, hogy továbbra is az afrikai országok szerepvállalásának elvét kell követni, különösen néhány egyértelmű prioritás meghatározása és az uniós támogatás kapacitásépítés általi növelése révén; felhívja az EU-t, hogy tárja fel az APF program irányításával kapcsolatos szempontok további decentralizálására vonatkozó lehetőségeket, ideértve az AU és a regionális gazdasági közösségek/regionális mechanizmusok APF által finanszírozott tevékenységeinek nyomon követését, az APF-fel kapcsolatos uniós ügyek helyi koordinációját és a technikai támogatást; üdvözli „A biztonságot és a fejlesztést szolgáló kapacitásépítés – A partnerek felkészítése a válságmegelőzésre és -kezelésre” című közös közleményt (3); felhívja e tekintetben a Bizottságot, hogy a regionális biztonsági szereplőknek nyújtott uniós támogatás javítása érdekében tegyen javaslatot kiterjedt jogszabályok elfogadására; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy továbbra is az afrikai országok szerepvállalásának elvét kell követni, különösen néhány egyértelmű prioritás meghatározása és az uniós támogatás kapacitásépítés általi növelése révén; felhívja az EU-t, hogy tárja fel az APF program irányításával kapcsolatos szempontok további decentralizálására vonatkozó lehetőségeket, ideértve az AU és a regionális gazdasági közösségek/regionális mechanizmusok APF által finanszírozott tevékenységeinek nyomon követését, az APF-fel kapcsolatos uniós ügyek helyi koordinációját és a technikai támogatást; üdvözli „A biztonságot és a fejlesztést szolgáló kapacitásépítés – A partnerek felkészítése a válságmegelőzésre és -kezelésre” című közös közleményt (3); felhívja e tekintetben a Bizottságot, hogy a regionális biztonsági szereplőknek nyújtott uniós támogatás javítása érdekében tegyen javaslatot kiterjedt jogszabályok elfogadására;

| 14. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy támogassák a nők részvételét a béketárgyalásokban és a konfliktust követő újjáépítésben, illetve hogy megvédjék a nőket és a lányokat a szexuális és nemi alapú erőszaktól a fegyveres konfliktusok során; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy támogassák a nők részvételét a béketárgyalásokban és a konfliktust követő újjáépítésben, illetve hogy megvédjék a nőket és a lányokat a szexuális és nemi alapú erőszaktól a fegyveres konfliktusok során;

| 15. | felhívja az EU-t, hogy gyakrabban folytasson tárgyalásokat az AU tagállamaival és a regionális gazdasági közösségekkel/regionális mechanizmusokkal mind szakpolitikai, mind politikai szinten annak érdekében, hogy megteremtse az APF jelenlegi eredményeinek közép- és hosszú távú megszilárdítására vonatkozó módozatokról folytatandó rendszeres párbeszéd alapjait; |
| --- | --- |

15.

felhívja az EU-t, hogy gyakrabban folytasson tárgyalásokat az AU tagállamaival és a regionális gazdasági közösségekkel/regionális mechanizmusokkal mind szakpolitikai, mind politikai szinten annak érdekében, hogy megteremtse az APF jelenlegi eredményeinek közép- és hosszú távú megszilárdítására vonatkozó módozatokról folytatandó rendszeres párbeszéd alapjait;

| 16. | kéri, hogy a többi uniós eszközökkel és más szakpolitikák részeként szisztematikusabb közös programozásra kerüljön sor, és erősítsék meg az uniós küldöttségek szerepét és kapacitását; |
| --- | --- |

16.

kéri, hogy a többi uniós eszközökkel és más szakpolitikák részeként szisztematikusabb közös programozásra kerüljön sor, és erősítsék meg az uniós küldöttségek szerepét és kapacitását;

| 17. | üdvözli az EU azon szándékát, hogy kapacitását működőképessé teszi arra, hogy a válsághelyzetekre gyorsan reagáljon, azáltal, hogy a Válságokra Azonnali Választ Adó Afrikai Kapacitást (ACIRC) beépíti az afrikai készenléti erőkbe; |
| --- | --- |

17.

üdvözli az EU azon szándékát, hogy kapacitását működőképessé teszi arra, hogy a válsághelyzetekre gyorsan reagáljon, azáltal, hogy a Válságokra Azonnali Választ Adó Afrikai Kapacitást (ACIRC) beépíti az afrikai készenléti erőkbe;

| 18. | hangsúlyozza az APSA teljes működőképessége felé tett előrelépéseket, amelyek célja annak biztosítása, hogy az afrikai konfliktusok megelőzésére, kezelésére és megoldására létrehozott valamennyi AU-eszköz szinergikusan működjék, és a várt eredményekkel járjon; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza az APSA teljes működőképessége felé tett előrelépéseket, amelyek célja annak biztosítása, hogy az afrikai konfliktusok megelőzésére, kezelésére és megoldására létrehozott valamennyi AU-eszköz szinergikusan működjék, és a várt eredményekkel járjon;

| 19. | felhívja az APF partnereit (EU/AU/regionális gazdasági közösségek/regionális mechanizmusok), hogy fogadjanak el olyan, testre szabottabb megközelítést a béke és a biztonság területére vonatkozó kapacitásépítéssel kapcsolatban – különösen az Afrikai Unió szomáliai missziója tisztviselői számára –, amely a szükségletek alapos felmérésén az intézményrendszer fejlesztésére irányuló, általános stratégiai terven alapul; |
| --- | --- |

19.

felhívja az APF partnereit (EU/AU/regionális gazdasági közösségek/regionális mechanizmusok), hogy fogadjanak el olyan, testre szabottabb megközelítést a béke és a biztonság területére vonatkozó kapacitásépítéssel kapcsolatban – különösen az Afrikai Unió szomáliai missziója tisztviselői számára –, amely a szükségletek alapos felmérésén az intézményrendszer fejlesztésére irányuló, általános stratégiai terven alapul;

| 20. | hangsúlyozza, hogy az APF csak a kollektív nemzetközi erőfeszítéseket kiegészítő eszköz lehet; üdvözli, hogy az AU az alternatív finanszírozási forrásokról szóló, 2015. június 15-i határozata révén hajlandó növelni a saját biztonságáért vállalt felelősséget; felhívja az Uniót, hogy vizsgálja meg további intézkedések lehetőségét az APF hosszú távú pénzügyi fenntarthatóságának biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy e tekintetben alapvető fontosságú lesz a pénzgazdálkodási kapacitásépítés; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy az APF csak a kollektív nemzetközi erőfeszítéseket kiegészítő eszköz lehet; üdvözli, hogy az AU az alternatív finanszírozási forrásokról szóló, 2015. június 15-i határozata révén hajlandó növelni a saját biztonságáért vállalt felelősséget; felhívja az Uniót, hogy vizsgálja meg további intézkedések lehetőségét az APF hosszú távú pénzügyi fenntarthatóságának biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy e tekintetben alapvető fontosságú lesz a pénzgazdálkodási kapacitásépítés;

| 21. | kéri a jelenlegi APF-modell újrastrukturálását a műveleti és pénzügyi döntéshozatal központosítása – és így hatékonyságának növelése – érdekében; |
| --- | --- |

21.

kéri a jelenlegi APF-modell újrastrukturálását a műveleti és pénzügyi döntéshozatal központosítása – és így hatékonyságának növelése – érdekében;

| 22. | üdvözli az EU azon határozatát, hogy 2016 januárjától az új béketámogató műveletek és az AMISOM tekintetében a csapatok juttatásaihoz való uniós hozzájárulásra 80 %-os felsőértéket alkalmaz; |
| --- | --- |

22.

üdvözli az EU azon határozatát, hogy 2016 januárjától az új béketámogató műveletek és az AMISOM tekintetében a csapatok juttatásaihoz való uniós hozzájárulásra 80 %-os felsőértéket alkalmaz;

| 23. | hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van hatékony intézkedések elfogadására, hogy megállítsák a kézi lőfegyverek és könnyű fegyverek felhalmozását, kereskedelmét és elterjedését, és előmozdítsák a leszerelést, mivel ez alapvető fontosságú ahhoz, hogy Afrikában megelőzzék a konfliktusok, az erőszak és az instabilitás fokozódását; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van hatékony intézkedések elfogadására, hogy megállítsák a kézi lőfegyverek és könnyű fegyverek felhalmozását, kereskedelmét és elterjedését, és előmozdítsák a leszerelést, mivel ez alapvető fontosságú ahhoz, hogy Afrikában megelőzzék a konfliktusok, az erőszak és az instabilitás fokozódását;

| 24. | kitart amellett, hogy az Európai Uniónak továbbra is elkötelezett partnernek kell maradnia az APF-ben és a békére irányuló egyéb vállalkozásokban, ugyanakkor rámutat, hogy optimális eredmények csak valódi afrikai szerepvállalás és regionális együttműködés esetén érhetők el; |
| --- | --- |

24.

kitart amellett, hogy az Európai Uniónak továbbra is elkötelezett partnernek kell maradnia az APF-ben és a békére irányuló egyéb vállalkozásokban, ugyanakkor rámutat, hogy optimális eredmények csak valódi afrikai szerepvállalás és regionális együttműködés esetén érhetők el;

| 25. | ajánlja, hogy az Európai Fejlesztési Alap részét képező APF-ről szóló vitát építsék be a Cotonoui Megállapodás jövőjéről folytatott vitába; |
| --- | --- |

25.

ajánlja, hogy az Európai Fejlesztési Alap részét képező APF-ről szóló vitát építsék be a Cotonoui Megállapodás jövőjéről folytatott vitába;

| 26. | javasolja, hogy az APF jelenlegi és jövőbeli programjait igazítsák jobban a rendelkezésre álló forrásokhoz, hogy a pénzügyeket jobban összekapcsolhassák a helyszíni célkitűzésekkel és igényekkel; |
| --- | --- |

26.

javasolja, hogy az APF jelenlegi és jövőbeli programjait igazítsák jobban a rendelkezésre álló forrásokhoz, hogy a pénzügyeket jobban összekapcsolhassák a helyszíni célkitűzésekkel és igényekkel;

| 27. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az AU és az Európai Unió intézményeinek, az AKCS Tanácsának, az AKCS csoport regionális integrációs szervezeteinek és az ENSZ főtitkárának. |
| --- | --- |

27.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az AU és az Európai Unió intézményeinek, az AKCS Tanácsának, az AKCS csoport regionális integrációs szervezeteinek és az ENSZ főtitkárának.

ÁLLÁSFOGLALÁS (4)

Állásfoglalás – Negyven év partnerség: az AKCS-országokban a kereskedelemre és fejlődésre gyakorolt hatás és az AKCS-országok és az Európai Unió közötti tartós kapcsolatok kilátásai

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | 2015. december 7–9-én Brüsszelben (Belgium) ülésezve, |
| --- | --- |

—

2015. december 7–9-én Brüsszelben (Belgium) ülésezve,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Cotonouban 2000. június 23-án aláírt, egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportja, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodásra (Cotonoui Megállapodás) (1), és különösen annak 21. cikkére, valamint a Cotonoui Megállapodás 2005. és 2010. évi felülvizsgálatára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cotonouban 2000. június 23-án aláírt, egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportja, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodásra (Cotonoui Megállapodás) (1), és különösen annak 21. cikkére, valamint a Cotonoui Megállapodás 2005. és 2010. évi felülvizsgálatára (2),

| — | tekintettel „A gazdasági partnerségi megállapodások (GPM-ek): problémák és kilátások” című, 2004. február 19-i állásfoglalására (3), a gazdasági partnerségi megállapodásokról (GPM-ek) folyó tárgyalások áttekintéséről szóló, 2006. november 23-i állásfoglalására (4), a gazdasági partnerségi megállapodásokról (GPM-ek) és azok AKCS-államokra gyakorolt hatásáról szóló, 2009. április 9-i állásfoglalására (5) és a „Gazdasági partnerségi megállapodások – további lépések” című, 2013. június 19-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A gazdasági partnerségi megállapodások (GPM-ek): problémák és kilátások” című, 2004. február 19-i állásfoglalására (3), a gazdasági partnerségi megállapodásokról (GPM-ek) folyó tárgyalások áttekintéséről szóló, 2006. november 23-i állásfoglalására (4), a gazdasági partnerségi megállapodásokról (GPM-ek) és azok AKCS-államokra gyakorolt hatásáról szóló, 2009. április 9-i állásfoglalására (5) és a „Gazdasági partnerségi megállapodások – további lépések” című, 2013. június 19-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az AKCS–EU közös parlamenti közgyűlése „A regionális integrációról és a vámügyi modernizációról a fenntartható fejlődésért az AKCS-országokban, az Unióval együttműködve” című állásfoglalásra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU közös parlamenti közgyűlése „A regionális integrációról és a vámügyi modernizációról a fenntartható fejlődésért az AKCS-országokban, az Unióval együttműködve” című állásfoglalásra (7),

| — | tekintettel az AKCS Miniszterek Tanácsának a 2015-öt követő időszakra vonatkozó fejlesztési menetrendről szóló, 2014. június 12-i nyilatkozatára (8) és a 2015-öt követő időszakra vonatkozó fejlesztési menetrendről szóló AKCS–EU közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS Miniszterek Tanácsának a 2015-öt követő időszakra vonatkozó fejlesztési menetrendről szóló, 2014. június 12-i nyilatkozatára (8) és a 2015-öt követő időszakra vonatkozó fejlesztési menetrendről szóló AKCS–EU közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Európai Parlament 2002. szeptember 26-i állásfoglalására, amely a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmaz az AKCS-országokkal és régiókkal a gazdasági partnerségi megállapodásokról folytatott tárgyalásokkal kapcsolatban (9), valamint a gazdasági partnerségi megállapodások fejlesztési hatásáról szóló, 2006. március 23-i állásfoglalására (10), a gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló, 2007. december 12-i állásfoglalására (11), a gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló, 2007. május 23-i állásfoglalására (12) és a gazdasági partnerségi megállapodások fejlesztésre gyakorolt hatásáról szóló, 2009. február 5-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2002. szeptember 26-i állásfoglalására, amely a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmaz az AKCS-országokkal és régiókkal a gazdasági partnerségi megállapodásokról folytatott tárgyalásokkal kapcsolatban (9), valamint a gazdasági partnerségi megállapodások fejlesztési hatásáról szóló, 2006. március 23-i állásfoglalására (10), a gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló, 2007. december 12-i állásfoglalására (11), a gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló, 2007. május 23-i állásfoglalására (12) és a gazdasági partnerségi megállapodások fejlesztésre gyakorolt hatásáról szóló, 2009. február 5-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek az EK és a CARIFORUM közötti gazdasági partnerségi megállapodásról szóló, 2009. március 25-i állásfoglalására (14), az EK és a csendes-óceáni államok közötti átmeneti partnerségi megállapodásról szóló, 2011. január 19-i állásfoglalására (15), a kelet- és dél-afrikai államok, valamint az EK közötti gazdasági partnerségi megállapodás kereteit létrehozó átmeneti megállapodásról szóló, 2013. január 17-i állásfoglalására (16) és az EK és Közép-Afrika közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásról szóló, 2013. június 13-i állásfoglalására (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek az EK és a CARIFORUM közötti gazdasági partnerségi megállapodásról szóló, 2009. március 25-i állásfoglalására (14), az EK és a csendes-óceáni államok közötti átmeneti partnerségi megállapodásról szóló, 2011. január 19-i állásfoglalására (15), a kelet- és dél-afrikai államok, valamint az EK közötti gazdasági partnerségi megállapodás kereteit létrehozó átmeneti megállapodásról szóló, 2013. január 17-i állásfoglalására (16) és az EK és Közép-Afrika közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásról szóló, 2013. június 13-i állásfoglalására (17),

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek a „Változtatási programról: az Unió fejlesztési politikájának jövője” című, 2012. október 23-i állásfoglalására (18), a 2014–2020 közötti időszakra szóló, az EU afrikai, karibi és csendes-óceáni országokkal, valamint a tengerentúli országokkal és területekkel folytatott együttműködésének finanszírozására vonatkozó többéves pénzügyi keret (11. Európai Fejlesztési Alap) előkészítéséről szóló, 2013. március 12-i állásfoglalására (19), a 2015 utáni uniós és globális fejlesztési keretről szóló, 2014. november 25-i állásfoglalására (20) és a fejlesztésfinanszírozásról szóló, 2015. május 19-i állásfoglalására (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek a „Változtatási programról: az Unió fejlesztési politikájának jövője” című, 2012. október 23-i állásfoglalására (18), a 2014–2020 közötti időszakra szóló, az EU afrikai, karibi és csendes-óceáni országokkal, valamint a tengerentúli országokkal és területekkel folytatott együttműködésének finanszírozására vonatkozó többéves pénzügyi keret (11. Európai Fejlesztési Alap) előkészítéséről szóló, 2013. március 12-i állásfoglalására (19), a 2015 utáni uniós és globális fejlesztési keretről szóló, 2014. november 25-i állásfoglalására (20) és a fejlesztésfinanszírozásról szóló, 2015. május 19-i állásfoglalására (21),

| — | tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés munkájáról szóló, 2015. február 11-i európai parlamenti állásfoglalásra (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés munkájáról szóló, 2015. február 11-i európai parlamenti állásfoglalásra (22),

| — | tekintettel a „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című, 2011. október 13-i bizottsági közleményre (23), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című, 2011. október 13-i bizottsági közleményre (23),

| — | tekintettel „Az Európai Unió és az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok közötti 2020 utáni új partnerség felé” című, 2015. október 6-i közös konzultációs dokumentumra (24), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Unió és az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok közötti 2020 utáni új partnerség felé” című, 2015. október 6-i közös konzultációs dokumentumra (24),

| — | tekintettel az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezményre (GATT), különösen annak XXIV. cikkére, valamint a WTO Miniszteri Konferenciájának Dohában, 2001. november 14-én tartott negyedik ülésszakán és a WTO Miniszteri Konferenciájának Hongkongban, 2005. december 18-án tartott hatodik ülésszakán elfogadott miniszteri nyilatkozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezményre (GATT), különösen annak XXIV. cikkére, valamint a WTO Miniszteri Konferenciájának Dohában, 2001. november 14-én tartott negyedik ülésszakán és a WTO Miniszteri Konferenciájának Hongkongban, 2005. december 18-án tartott hatodik ülésszakán elfogadott miniszteri nyilatkozatokra,

| — | tekintettel az AKCS-országok állam- és kormányfőinek 2012. december 13–14-i csúcsértekezletén elfogadott Sipopói Nyilatkozatra: „Az AKCS-csoport jövője a változó világban: kihívások és lehetőségek”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS-országok állam- és kormányfőinek 2012. december 13–14-i csúcsértekezletén elfogadott Sipopói Nyilatkozatra: „Az AKCS-csoport jövője a változó világban: kihívások és lehetőségek”,

| — | tekintettel a kiemelkedő személyek csoportja által az AKCS Miniszterek Tanácsa 2014. június 16–18-i 99. ülésére és 2014. december 12-i 100. ülésére készített, az AKCS-csoport 2020 utáni jövőjére vonatkozó eredményjelentésére (25), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kiemelkedő személyek csoportja által az AKCS Miniszterek Tanácsa 2014. június 16–18-i 99. ülésére és 2014. december 12-i 100. ülésére készített, az AKCS-csoport 2020 utáni jövőjére vonatkozó eredményjelentésére (25),

| — | tekintettel a Gazdaságpolitikai és Regionális Fejlesztési Hivatal (EPRD) „Az AKCS–EU kapcsolatok 2020 után: az EU által megvitatandó kérdések a konzultáció 1. szakaszában” című, 2015. július 1-jei zárójelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdaságpolitikai és Regionális Fejlesztési Hivatal (EPRD) „Az AKCS–EU kapcsolatok 2020 után: az EU által megvitatandó kérdések a konzultáció 1. szakaszában” című, 2015. július 1-jei zárójelentésére,

| — | tekintettel a hatékony fejlesztési együttműködés érdekében 2011. december 1-jén elfogadott puszani partnerségre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a hatékony fejlesztési együttműködés érdekében 2011. december 1-jén elfogadott puszani partnerségre,

| — | tekintettel az Európai Fejlesztési Alapra, annak programtervezésére és eljárásaira, valamint az EBB által az AKCS-országoknak nyújtott beruházási keretre és támogatásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Fejlesztési Alapra, annak programtervezésére és eljárásaira, valamint az EBB által az AKCS-országoknak nyújtott beruházási keretre és támogatásra,

| — | tekintettel az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa 2013. június 7-i 1/2013. számú határozatára az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti partnerségi megállapodásban meghatározott, a 2014–2020 közötti időtartamra szóló többéves pénzügyi keretre vonatkozó jegyzőkönyv elfogadásáról, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa 2013. június 7-i 1/2013. számú határozatára az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti partnerségi megállapodásban meghatározott, a 2014–2020 közötti időtartamra szóló többéves pénzügyi keretre vonatkozó jegyzőkönyv elfogadásáról,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának a „Teremtsük meg a méltóságot 2030-ra: számoljuk fel a szegénységet, tegyük jobbá minden ember életét és védjük bolygónkat” című, a 2015 utáni időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendről szóló, összefoglaló jelentésére (26), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának a „Teremtsük meg a méltóságot 2030-ra: számoljuk fel a szegénységet, tegyük jobbá minden ember életét és védjük bolygónkat” című, a 2015 utáni időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendről szóló, összefoglaló jelentésére (26),

| — | tekintettel a harmadik nemzetközi fejlesztésfinanszírozási konferencia záródokumentumára, a 2015. július 16-i addisz-abebai cselekvési menetrendre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a harmadik nemzetközi fejlesztésfinanszírozási konferencia záródokumentumára, a 2015. július 16-i addisz-abebai cselekvési menetrendre,

| — | tekintettel a 2015 utáni fejlesztési menetrendről és a fenntartható fejlesztési célokról szóló záródokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015 utáni fejlesztési menetrendről és a fenntartható fejlesztési célokról szóló záródokumentumra,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| A. | mivel a 78 AKCS-ország és az EU közötti kapcsolatokat szabályozó, a hosszú távú fejlesztésfinanszírozást, a kereskedelmi és gazdasági együttműködést, illetve a politikai párbeszédet ötvöző Cotonoui Megállapodás az Észak és Dél közötti széles körű együttműködés legjobb példája; mivel a megállapodás 2020. évi lejárta után szükség lesz egy Cotonou utáni keretre; |
| --- | --- |

A.

mivel a 78 AKCS-ország és az EU közötti kapcsolatokat szabályozó, a hosszú távú fejlesztésfinanszírozást, a kereskedelmi és gazdasági együttműködést, illetve a politikai párbeszédet ötvöző Cotonoui Megállapodás az Észak és Dél közötti széles körű együttműködés legjobb példája; mivel a megállapodás 2020. évi lejárta után szükség lesz egy Cotonou utáni keretre;

| B. | mivel a Cotonoui Megállapodás fő célkitűzése a szegénység csökkentése és esetleges felszámolása a fenntartható fejlődés céljaival összhangban, valamint az AKCS-országok fokozatos integrálása a világgazdaságba, továbbá a jó kormányzás előmozdítása és az elidegeníthetetlen emberi jogok védelme; |
| --- | --- |

B.

mivel a Cotonoui Megállapodás fő célkitűzése a szegénység csökkentése és esetleges felszámolása a fenntartható fejlődés céljaival összhangban, valamint az AKCS-országok fokozatos integrálása a világgazdaságba, továbbá a jó kormányzás előmozdítása és az elidegeníthetetlen emberi jogok védelme;

| C. | mivel a Loméi Egyezményekre jellemző, egyoldalú, nem kölcsönösségen alapuló preferenciális piaci hozzáférés önmagában nem teljesítette kellőképpen a IV. Loméi Egyezmény azon célját, hogy „előmozdítsa és felgyorsítsa az AKCS-államok gazdasági, kulturális és társadalmi fejlődését, és megszilárdítsa és diverzifikálja kapcsolataikat”; mivel a Loméi Egyezményekben foglalt, a kiviteli árak stabilizálását szolgáló mechanizmusok és a nyersanyagokra vonatkozó jegyzőkönyvek nem vezettek az export diverzifikálásához az AKCS-országokban; |
| --- | --- |

C.

mivel a Loméi Egyezményekre jellemző, egyoldalú, nem kölcsönösségen alapuló preferenciális piaci hozzáférés önmagában nem teljesítette kellőképpen a IV. Loméi Egyezmény azon célját, hogy „előmozdítsa és felgyorsítsa az AKCS-államok gazdasági, kulturális és társadalmi fejlődését, és megszilárdítsa és diverzifikálja kapcsolataikat”; mivel a Loméi Egyezményekben foglalt, a kiviteli árak stabilizálását szolgáló mechanizmusok és a nyersanyagokra vonatkozó jegyzőkönyvek nem vezettek az export diverzifikálásához az AKCS-országokban;

| D. | mivel a GPM-ekre irányuló tárgyalások azzal a céllal indultak, hogy létrejöjjön egy közös kereskedelmi és fejlesztési partnerség; mivel a tárgyalásoknak biztosítaniuk kell, hogy az árukereskedelem fokozatos és ellenőrzött liberalizálása és bizonyos ágazatok, így a szolgáltatások és a beruházás szabályozása hozzájáruljon az AKCS-országok fejlődéséhez és a világgazdaságba való teljes integrálódásukhoz; |
| --- | --- |

D.

mivel a GPM-ekre irányuló tárgyalások azzal a céllal indultak, hogy létrejöjjön egy közös kereskedelmi és fejlesztési partnerség; mivel a tárgyalásoknak biztosítaniuk kell, hogy az árukereskedelem fokozatos és ellenőrzött liberalizálása és bizonyos ágazatok, így a szolgáltatások és a beruházás szabályozása hozzájáruljon az AKCS-országok fejlődéséhez és a világgazdaságba való teljes integrálódásukhoz;

| E. | mivel a Loméi Egyezményekhez kapcsolódó kereskedelmi megállapodások és a Cotonoui Megállapodás kereskedelmi együttműködésről szóló fejezete, amelyek alapján az EU kiterjesztette a nem kölcsönös kereskedelmi preferenciákat az AKCS-országokra, 2007. december 31-én lejárt, és az AKCS és EU elhatározta, hogy tárgyal a gazdasági partnerségi megállapodásokról, amelyek célja, hogy az AKCS-államok kereskedelmi és fejlesztési eszközeivé váljanak, amelyek többsége legkevésbé fejlett ország; |
| --- | --- |

E.

mivel a Loméi Egyezményekhez kapcsolódó kereskedelmi megállapodások és a Cotonoui Megállapodás kereskedelmi együttműködésről szóló fejezete, amelyek alapján az EU kiterjesztette a nem kölcsönös kereskedelmi preferenciákat az AKCS-országokra, 2007. december 31-én lejárt, és az AKCS és EU elhatározta, hogy tárgyal a gazdasági partnerségi megállapodásokról, amelyek célja, hogy az AKCS-államok kereskedelmi és fejlesztési eszközeivé váljanak, amelyek többsége legkevésbé fejlett ország;

| F. | mivel a gazdasági partnerségi megállapodásokban megvan a lehetőség arra, hogy stabil és kiszámítható keretet biztosítsanak a kereskedelem, a beruházás, a strukturális reform és a munkahelyteremtés számára; mivel ugyanakkor a gazdasági partnerségi megállapodásokat – egyebek mellett – amiatt bírálták, hogy valószínűleg szűkítik az AKCS-országok politikai mozgásterét, aláássák a regionális integrációt, valamint adóbevétel-csökkenést és az ipar leépülését idézik elő az AKCS-országokban; |
| --- | --- |

F.

mivel a gazdasági partnerségi megállapodásokban megvan a lehetőség arra, hogy stabil és kiszámítható keretet biztosítsanak a kereskedelem, a beruházás, a strukturális reform és a munkahelyteremtés számára; mivel ugyanakkor a gazdasági partnerségi megállapodásokat – egyebek mellett – amiatt bírálták, hogy valószínűleg szűkítik az AKCS-országok politikai mozgásterét, aláássák a regionális integrációt, valamint adóbevétel-csökkenést és az ipar leépülését idézik elő az AKCS-országokban;

| G. | mivel a regionális integráció elengedhetetlen az AKCS-n belüli együttműködés, ezen belül a kereskedelem és a beruházás felélénküléséhez; |
| --- | --- |

G.

mivel a regionális integráció elengedhetetlen az AKCS-n belüli együttműködés, ezen belül a kereskedelem és a beruházás felélénküléséhez;

| H. | mivel az egyetemes emberi jogok, ezen belül a fejlődéshez való jog tiszteletben tartása a partnerség alapvető eleme és az is kell hogy maradjon; |
| --- | --- |

H.

mivel az egyetemes emberi jogok, ezen belül a fejlődéshez való jog tiszteletben tartása a partnerség alapvető eleme és az is kell hogy maradjon;

| I. | mivel a fejlesztési együttműködés és a kereskedelem az első Loméi Egyezmény óta az AKCS–EU kapcsolatok pilléreit képezik; |
| --- | --- |

I.

mivel a fejlesztési együttműködés és a kereskedelem az első Loméi Egyezmény óta az AKCS–EU kapcsolatok pilléreit képezik;

| J. | mivel az Európai Fejlesztési Alap (EFA), amelyet kifejezetten azért hoztak létre, hogy technikai és pénzügyi segítséget nyújtson az AKCS-országoknak, továbbra is az EU legjelentősebb földrajzi fejlesztési együttműködési eszköze, amely 2014 és 2020 között 30,506 milliárd eurót nyújt az AKCS-országoknak, az európai tengerentúli országoknak és területeknek, valamint segítséget nyújt az igazgatási kiadások fedezéséhez; |
| --- | --- |

J.

mivel az Európai Fejlesztési Alap (EFA), amelyet kifejezetten azért hoztak létre, hogy technikai és pénzügyi segítséget nyújtson az AKCS-országoknak, továbbra is az EU legjelentősebb földrajzi fejlesztési együttműködési eszköze, amely 2014 és 2020 között 30,506 milliárd eurót nyújt az AKCS-országoknak, az európai tengerentúli országoknak és területeknek, valamint segítséget nyújt az igazgatási kiadások fedezéséhez;

| K. | mivel a fenntartható fejlesztési célok megvalósításának becsült költsége 2,6 billió dollár, amihez új, kiegészítő fejlesztésfinanszírozási forrásokra lesz szükség; |
| --- | --- |

K.

mivel a fenntartható fejlesztési célok megvalósításának becsült költsége 2,6 billió dollár, amihez új, kiegészítő fejlesztésfinanszírozási forrásokra lesz szükség;

| 1. | úgy véli, hogy az AKCS–EU keret nélkülözhetetlen szerepet tölt be, mivel lehetővé teszi az EU és az AKCS-államok közötti párbeszédet és kölcsönös jobb megértést, és azt oly módon kell kiigazítani, hogy választ adhasson az új globális kihívásokra – mint a bevándorlók és menedékkérők jelenlegi hulláma –, mindezt olyan alapelvek jegyében, mint a méltányosság és egyenlőség, a kölcsönös tisztelet, a befogadás, a béke garantálása, a biztonság, a stabilitás, az emberi jogok tiszteletben tartása, különös figyelmet fordítva a nők, a gyermekek és a kiszolgáltatott személyek helyzetére, a demokratikus elvekre és a jogállamiságra, valamint a jó kormányzásra, hogy el lehessen érni a hosszú távú fejlődéssel és a világgazdaságba való integrálódással kapcsolatos célokat; úgy véli azonban, hogy a jelenlegi rendelkezéseket azokra a kérdésekre kell szabni, amelyek esetén a partnerség hozzáadott értékkel jár; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy az AKCS–EU keret nélkülözhetetlen szerepet tölt be, mivel lehetővé teszi az EU és az AKCS-államok közötti párbeszédet és kölcsönös jobb megértést, és azt oly módon kell kiigazítani, hogy választ adhasson az új globális kihívásokra – mint a bevándorlók és menedékkérők jelenlegi hulláma –, mindezt olyan alapelvek jegyében, mint a méltányosság és egyenlőség, a kölcsönös tisztelet, a befogadás, a béke garantálása, a biztonság, a stabilitás, az emberi jogok tiszteletben tartása, különös figyelmet fordítva a nők, a gyermekek és a kiszolgáltatott személyek helyzetére, a demokratikus elvekre és a jogállamiságra, valamint a jó kormányzásra, hogy el lehessen érni a hosszú távú fejlődéssel és a világgazdaságba való integrálódással kapcsolatos célokat; úgy véli azonban, hogy a jelenlegi rendelkezéseket azokra a kérdésekre kell szabni, amelyek esetén a partnerség hozzáadott értékkel jár;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az AKCS–EU partnerség története bebizonyította, hogy önmagában sem a segélyezés, sem a kereskedelem nem elegendő a fenntartható fejlődéshez és a szegénység csökkentéséhez; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az AKCS–EU partnerség története bebizonyította, hogy önmagában sem a segélyezés, sem a kereskedelem nem elegendő a fenntartható fejlődéshez és a szegénység csökkentéséhez;

| 3. | úgy ítéli meg, hogy kölcsönös megegyezés és jó végrehajtás esetén a gazdasági partnerségi megállapodások az EU piacához való kedvező és stabil hozzáférést biztosíthatnak az AKCS-országoknak, annak érdekében, hogy azok növelhessék és diverzifikálhassák exportjukat és előmozdíthassák a regionális integrációt, miközben az egész régiójuk hasznára váló, a világgazdaságba teljesen integrálódó központok jönnek létre a fenntartható és tisztességes kereskedelmet támogató módon; |
| --- | --- |

3.

úgy ítéli meg, hogy kölcsönös megegyezés és jó végrehajtás esetén a gazdasági partnerségi megállapodások az EU piacához való kedvező és stabil hozzáférést biztosíthatnak az AKCS-országoknak, annak érdekében, hogy azok növelhessék és diverzifikálhassák exportjukat és előmozdíthassák a regionális integrációt, miközben az egész régiójuk hasznára váló, a világgazdaságba teljesen integrálódó központok jönnek létre a fenntartható és tisztességes kereskedelmet támogató módon;

| 4. | hangsúlyozza az AKCS-országokban – például a megújuló energiák és az óceánok, ezen belül a gazdag halászati erőforrások és az akvakultúra fenntartható kiaknázása területén – kínálkozó gazdasági és beruházási lehetőségek köz-magán társulásokon keresztül történő támogatásának fontosságát; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza az AKCS-országokban – például a megújuló energiák és az óceánok, ezen belül a gazdag halászati erőforrások és az akvakultúra fenntartható kiaknázása területén – kínálkozó gazdasági és beruházási lehetőségek köz-magán társulásokon keresztül történő támogatásának fontosságát;

| 5. | hangsúlyozza, hogy alapvetően fontos, hogy a Cotonoui Megállapodás teljes körű kihasználása érdekében fennmaradjon a valamennyi szinten folytatott, megfelelő párbeszéd; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy alapvetően fontos, hogy a Cotonoui Megállapodás teljes körű kihasználása érdekében fennmaradjon a valamennyi szinten folytatott, megfelelő párbeszéd;

| 6. | sajnálatosnak tartja, hogy az EU az Európai Parlament felszólításai ellenére nem hosszabbította meg a piacra jutási rendelet hatályát 2014. október 1-jén túlra; |
| --- | --- |

6.

sajnálatosnak tartja, hogy az EU az Európai Parlament felszólításai ellenére nem hosszabbította meg a piacra jutási rendelet hatályát 2014. október 1-jén túlra;

| 7. | arra ösztönzi valamennyi felet, hogy a WTO tizedik, Nairobiban sorra kerülő miniszteri konferenciája előtt ratifikálják a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodást, annak érdekében, hogy teljes mértékben kihasználják a vámrendszerek modernizálásából és reformjából, illetve a szaktudásnak és a jó gyakorlatoknak a vámügyi együttműködés keretében történő cseréjéből származó előnyöket, és a jelenlegi kereten belül optimalizálják a források és eszközök felhasználását; |
| --- | --- |

7.

arra ösztönzi valamennyi felet, hogy a WTO tizedik, Nairobiban sorra kerülő miniszteri konferenciája előtt ratifikálják a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodást, annak érdekében, hogy teljes mértékben kihasználják a vámrendszerek modernizálásából és reformjából, illetve a szaktudásnak és a jó gyakorlatoknak a vámügyi együttműködés keretében történő cseréjéből származó előnyöket, és a jelenlegi kereten belül optimalizálják a források és eszközök felhasználását;

| 8. | emlékezteti az Európai Uniót és tagállamait a politikák fejlesztési célú koherenciájára irányuló menetrend végrehajtására vonatkozó kötelezettségvállalásukra, amelynek célja a kereskedelmi, mezőgazdasági, adóügyi, éghajlati, beruházási, a nyersanyagokhoz való hozzáférésre vonatkozó és fejlesztési politikák közötti koherencia növelése, és így az AKCS-államok önfenntartó gazdaságokká való átalakulásának elősegítése; |
| --- | --- |

8.

emlékezteti az Európai Uniót és tagállamait a politikák fejlesztési célú koherenciájára irányuló menetrend végrehajtására vonatkozó kötelezettségvállalásukra, amelynek célja a kereskedelmi, mezőgazdasági, adóügyi, éghajlati, beruházási, a nyersanyagokhoz való hozzáférésre vonatkozó és fejlesztési politikák közötti koherencia növelése, és így az AKCS-államok önfenntartó gazdaságokká való átalakulásának elősegítése;

| 9. | emlékeztet arra, hogy a kereskedelem, a gazdasági fejlődés és a szegénység csökkenése közötti összefüggés nem automatikus; emlékeztet arra, hogy a legkevésbé fejlett országokban a kereskedelem már ma is a gazdaság jelentős részét teszi ki; megjegyzi ugyanakkor, hogy a szegénység csökkentése terén a legkevésbé fejlett országok jóval elmaradnak a többi fejlődő ország mögött; ennek megfelelően arra ösztönzi a Bizottságot, hogy – akár a WTO-szabályok alóli mentességeket lehetővé téve – találjon rugalmasabb módszereket a WTO-kompatibilis aszimmetrikus piacra jutás elérésére, és továbbra is tanúsítson rugalmasságot a partnerországokkal folytatott tárgyalásokon; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet arra, hogy a kereskedelem, a gazdasági fejlődés és a szegénység csökkenése közötti összefüggés nem automatikus; emlékeztet arra, hogy a legkevésbé fejlett országokban a kereskedelem már ma is a gazdaság jelentős részét teszi ki; megjegyzi ugyanakkor, hogy a szegénység csökkentése terén a legkevésbé fejlett országok jóval elmaradnak a többi fejlődő ország mögött; ennek megfelelően arra ösztönzi a Bizottságot, hogy – akár a WTO-szabályok alóli mentességeket lehetővé téve – találjon rugalmasabb módszereket a WTO-kompatibilis aszimmetrikus piacra jutás elérésére, és továbbra is tanúsítson rugalmasságot a partnerországokkal folytatott tárgyalásokon;

| 10. | úgy véli, hogy az európai uniós piacra jutást össze kell kapcsolni a gazdaságok és az export diverzifikálásával, ezenkívül hangsúlyt kell helyezni a dél–dél integráció és a köz-magán társulások előmozdítására és erősítésére; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy az európai uniós piacra jutást össze kell kapcsolni a gazdaságok és az export diverzifikálásával, ezenkívül hangsúlyt kell helyezni a dél–dél integráció és a köz-magán társulások előmozdítására és erősítésére;

| 11. | hangsúlyozza annak a fontosságát, hogy a gazdasági partnerségi megállapodások és a jövőbeni együttműködési keret tartalmazzanak a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos rendelkezéseket; (valamint azt, hogy a végrehajtás elmulasztására vonatkozó záradék nem képezheti megbeszélés tárgyát); |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza annak a fontosságát, hogy a gazdasági partnerségi megállapodások és a jövőbeni együttműködési keret tartalmazzanak a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos rendelkezéseket; (valamint azt, hogy a végrehajtás elmulasztására vonatkozó záradék nem képezheti megbeszélés tárgyát);

| 12. | üdvözli a Kelet- és Dél-afrikai Közös Piac (COMESA), a Kelet-afrikai Közösség (EAC) és a Dél-afrikai Fejlesztési Közösség (SADC) közötti háromoldalú szabadkereskedelmi megállapodás aláírását és az afrikai kontinentális szabadkereskedelmi övezetről szóló tárgyalások megkezdését; felhívja az EU-t, hogy többek között a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló WTO-megállapodás keretében történő segítségnyújtás révén segítse elő a további regionális integrációs folyamatokat, mint például a kontinentális szabadkereskedelmi övezet létrehozása; |
| --- | --- |

12.

üdvözli a Kelet- és Dél-afrikai Közös Piac (COMESA), a Kelet-afrikai Közösség (EAC) és a Dél-afrikai Fejlesztési Közösség (SADC) közötti háromoldalú szabadkereskedelmi megállapodás aláírását és az afrikai kontinentális szabadkereskedelmi övezetről szóló tárgyalások megkezdését; felhívja az EU-t, hogy többek között a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló WTO-megállapodás keretében történő segítségnyújtás révén segítse elő a további regionális integrációs folyamatokat, mint például a kontinentális szabadkereskedelmi övezet létrehozása;

| 13. | felkéri az EU-t és az AKCS-t annak biztosítására, hogy a gazdasági partnerségi megállapodások és a jövőbeni AKCS–EU keret továbbra is tartalmazzanak konkrét fejlesztési és emberi jogi rendelkezéseket, és felhívja az AKCS–EU partnerországokat, hogy tartsák be a környezetvédelmi és munkaügyi előírásokat, biztosítsák az erőforrások fenntartható felhasználását, és mozdítsák elő a vállalati társadalmi felelősségvállalást; arra biztatja a gazdasági partnerségi megállapodásokat aláíró partnereket, hogy hajtóerejükkel segítsék elő a fenntartható és tartós fejlődést; |
| --- | --- |

13.

felkéri az EU-t és az AKCS-t annak biztosítására, hogy a gazdasági partnerségi megállapodások és a jövőbeni AKCS–EU keret továbbra is tartalmazzanak konkrét fejlesztési és emberi jogi rendelkezéseket, és felhívja az AKCS–EU partnerországokat, hogy tartsák be a környezetvédelmi és munkaügyi előírásokat, biztosítsák az erőforrások fenntartható felhasználását, és mozdítsák elő a vállalati társadalmi felelősségvállalást; arra biztatja a gazdasági partnerségi megállapodásokat aláíró partnereket, hogy hajtóerejükkel segítsék elő a fenntartható és tartós fejlődést;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a 2015 utáni időszakra vonatkozó menetrendben és az ENSZ addisz-abebai fejlesztésfinanszírozási programjában meghatározott hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) továbbra is létfontosságú az AKCS-államok, különösképpen a legkevésbé fejlett országok számára; felhívja a figyelmet az EU azon kötelezettségvállalására, hogy az AKCS-országoknak fejlesztési segélyt nyújt; felhívja az Európai Uniót és tagállamait, hogy kölcsönök és támogatások formájában, valamint az azok ötvözésére szolgáló mechanizmusok révén nyújtsanak segítséget, hogy ne növeljék az adósságterhet; sajnálattal állapítja meg, hogy számos uniós tagállam nem teljesítette azt a célkitűzést, hogy 2015-ig bruttó nemzeti jövedelmének (GNI) 0,7 %-át hivatalos fejlesztési támogatásra fordítja; sajnálatosnak tartja, hogy egyes tagállamok, így Finnország, Dánia, Luxemburg és Franciaország, csökkentették a fejlesztési támogatásra fordított összegeiket; felszólítja a partnereket, hogy teljes mértékben tegyenek eleget kötelezettségvállalásuknak; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a 2015 utáni időszakra vonatkozó menetrendben és az ENSZ addisz-abebai fejlesztésfinanszírozási programjában meghatározott hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) továbbra is létfontosságú az AKCS-államok, különösképpen a legkevésbé fejlett országok számára; felhívja a figyelmet az EU azon kötelezettségvállalására, hogy az AKCS-országoknak fejlesztési segélyt nyújt; felhívja az Európai Uniót és tagállamait, hogy kölcsönök és támogatások formájában, valamint az azok ötvözésére szolgáló mechanizmusok révén nyújtsanak segítséget, hogy ne növeljék az adósságterhet; sajnálattal állapítja meg, hogy számos uniós tagállam nem teljesítette azt a célkitűzést, hogy 2015-ig bruttó nemzeti jövedelmének (GNI) 0,7 %-át hivatalos fejlesztési támogatásra fordítja; sajnálatosnak tartja, hogy egyes tagállamok, így Finnország, Dánia, Luxemburg és Franciaország, csökkentették a fejlesztési támogatásra fordított összegeiket; felszólítja a partnereket, hogy teljes mértékben tegyenek eleget kötelezettségvállalásuknak;

| 15. | emlékeztet arra, hogy a Cotonou utáni fejlesztési céloknak figyelembe kell venniük, hogy a kereskedelem különbözőképpen érinti a férfiakat és a nőket, különösen az AKCS-országokban, és megfelelő intézkedéseket kell biztosítani az esetleges negatív hatások mérséklése érdekében; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet arra, hogy a Cotonou utáni fejlesztési céloknak figyelembe kell venniük, hogy a kereskedelem különbözőképpen érinti a férfiakat és a nőket, különösen az AKCS-országokban, és megfelelő intézkedéseket kell biztosítani az esetleges negatív hatások mérséklése érdekében;

| 16. | elismeri, hogy az EFA mint az AKCS-országokkal folytatott fejlesztési együttműködés központi eszköze jelentős szerepet tölt be, és egyes megkülönböztető jellemzői – például, hogy a támogatás nagy részét a legkevésbé fejlett országoknak juttatja és közreműködik a nemzeti tervezési dokumentumok összeállításában – értéket képviselnek; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az erőforrások kiszámíthatóak legyenek, az azok felhasználása pedig rugalmas és hatékony legyen; |
| --- | --- |

16.

elismeri, hogy az EFA mint az AKCS-országokkal folytatott fejlesztési együttműködés központi eszköze jelentős szerepet tölt be, és egyes megkülönböztető jellemzői – például, hogy a támogatás nagy részét a legkevésbé fejlett országoknak juttatja és közreműködik a nemzeti tervezési dokumentumok összeállításában – értéket képviselnek; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az erőforrások kiszámíthatóak legyenek, az azok felhasználása pedig rugalmas és hatékony legyen;

| 17. | aggodalommal jegyzi meg, hogy a GPM-ekkel kapcsolatos kiigazítási költségek finanszírozását szolgáló uniós támogatás nem új és kiegészítő támogatás, hanem az EFA keretébe tartozó meglévő forrásokból származik, így az egyébként az egészségügyre, oktatásra és szociális védelemre előirányzott összegeket csökkenti; |
| --- | --- |

17.

aggodalommal jegyzi meg, hogy a GPM-ekkel kapcsolatos kiigazítási költségek finanszírozását szolgáló uniós támogatás nem új és kiegészítő támogatás, hanem az EFA keretébe tartozó meglévő forrásokból származik, így az egyébként az egészségügyre, oktatásra és szociális védelemre előirányzott összegeket csökkenti;

| 18. | rámutat, hogy a hivatalos fejlesztési támogatás csak az egyike a rendelkezésre álló fejlesztésfinanszírozási forrásoknak; arra ösztönzi az AKCS-államokat és az EU tagállamait, hogy keressenek új módszereket a szükséges források mobilizálására, többek között úgy, hogy jobban bevonják a magánszektort a kereskedelembe és a fejlesztési célú beruházásba, erősítik az országok fiskális kapacitását és képességét a hazai források mobilizálására, és az adókijátszás, az adókikerülés és a jogellenes pénzáramlások elleni fellépés révén a fejlődést elősegítő nemzetközi környezetet hoznak létre; hangsúlyozza, hogy a szűkösen rendelkezésre álló állami támogatásokat a fogadó országok közberuházásainak támogatására kell felhasználni, amelyek esetében nem feltétlenül várható, hogy rövid vagy középtávon pénzügyileg megtérüljenek; |
| --- | --- |

18.

rámutat, hogy a hivatalos fejlesztési támogatás csak az egyike a rendelkezésre álló fejlesztésfinanszírozási forrásoknak; arra ösztönzi az AKCS-államokat és az EU tagállamait, hogy keressenek új módszereket a szükséges források mobilizálására, többek között úgy, hogy jobban bevonják a magánszektort a kereskedelembe és a fejlesztési célú beruházásba, erősítik az országok fiskális kapacitását és képességét a hazai források mobilizálására, és az adókijátszás, az adókikerülés és a jogellenes pénzáramlások elleni fellépés révén a fejlődést elősegítő nemzetközi környezetet hoznak létre; hangsúlyozza, hogy a szűkösen rendelkezésre álló állami támogatásokat a fogadó országok közberuházásainak támogatására kell felhasználni, amelyek esetében nem feltétlenül várható, hogy rövid vagy középtávon pénzügyileg megtérüljenek;

| 19. | emlékeztet ezenkívül arra, hogy a magánberuházás nem helyettesítheti a hivatalos fejlesztési támogatást, ugyanakkor a kölcsönöket és támogatásokat ötvöző mechanizmusok révén finanszírozott köz-magán társulásokat minden körülmények között a fogadó ország nemzeti fejlesztési tervéhez igazítva kell létrehozni, és a felelős finanszírozásra, többek között a költségmegtérülésre és a nyereségfelosztásra vonatkozó szilárd szabályozás alá kell vonni; |
| --- | --- |

19.

emlékeztet ezenkívül arra, hogy a magánberuházás nem helyettesítheti a hivatalos fejlesztési támogatást, ugyanakkor a kölcsönöket és támogatásokat ötvöző mechanizmusok révén finanszírozott köz-magán társulásokat minden körülmények között a fogadó ország nemzeti fejlesztési tervéhez igazítva kell létrehozni, és a felelős finanszírozásra, többek között a költségmegtérülésre és a nyereségfelosztásra vonatkozó szilárd szabályozás alá kell vonni;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a fenntartható fejlesztési céloknak ösztönözniük kell az AKCS–EU együttműködés kreatív új formáinak létrehozását, amelyeket az EU más harmadik országokban is támogat, és amelyek célja a természeti erőforrások jelenlegi kiaknázásának mérséklése és a gazdasági, társadalmi és környezeti fejlődés előmozdítása a megújuló energiaforrások megfelelő felhasználása és az azokba irányuló beruházás révén; emlékeztet a 2015. évi párizsi ENSZ éghajlat-változási konferencia (COP 21) sikeréhez való hozzájárulás fontosságára, hogy az AKCS-országoknak, amelyek jelenleg teljes mértékben a fosszilis tüzelőanyagoktól függnek, segíteni lehessen gazdaságuk szén-dioxid-mentesítésében; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a fenntartható fejlesztési céloknak ösztönözniük kell az AKCS–EU együttműködés kreatív új formáinak létrehozását, amelyeket az EU más harmadik országokban is támogat, és amelyek célja a természeti erőforrások jelenlegi kiaknázásának mérséklése és a gazdasági, társadalmi és környezeti fejlődés előmozdítása a megújuló energiaforrások megfelelő felhasználása és az azokba irányuló beruházás révén; emlékeztet a 2015. évi párizsi ENSZ éghajlat-változási konferencia (COP 21) sikeréhez való hozzájárulás fontosságára, hogy az AKCS-országoknak, amelyek jelenleg teljes mértékben a fosszilis tüzelőanyagoktól függnek, segíteni lehessen gazdaságuk szén-dioxid-mentesítésében;

| 21. | megjegyzi, hogy a leendő átfogó AKCS-EU együttműködésnek kollaboratív megközelítéseken, újszerű és elszámoltatható módszereken és innovatív közbeavatkozásokon kell alapulnia, és lehetővé kell tennie, hogy az AKCS-csoport fellépései hatékonyabbak és érezhetőbbek legyenek, ezért figyelembe kel venni a nemzeti és regionális sajátosságokat, és az összes érdekeltet be kell vonni a GPM-tárgyalásokba és a végrehajtás folyamatába, biztosítva a helyi közösségek felelősségvállalását és a későbbi politikák következetességét és hatékony nyomon követését; |
| --- | --- |

21.

megjegyzi, hogy a leendő átfogó AKCS-EU együttműködésnek kollaboratív megközelítéseken, újszerű és elszámoltatható módszereken és innovatív közbeavatkozásokon kell alapulnia, és lehetővé kell tennie, hogy az AKCS-csoport fellépései hatékonyabbak és érezhetőbbek legyenek, ezért figyelembe kel venni a nemzeti és regionális sajátosságokat, és az összes érdekeltet be kell vonni a GPM-tárgyalásokba és a végrehajtás folyamatába, biztosítva a helyi közösségek felelősségvállalását és a későbbi politikák következetességét és hatékony nyomon követését;

| 22. | hangsúlyozza annak a fontosságát, hogy a GPM-ek végrehajtása és a Cotonou utáni keret előkészítése során figyelembe vegyék a megfelelő civil szervezetek igényeit; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza annak a fontosságát, hogy a GPM-ek végrehajtása és a Cotonou utáni keret előkészítése során figyelembe vegyék a megfelelő civil szervezetek igényeit;

| 23. | rámutat, hogy a Cotonou utáni keretről szóló tárgyalások lehetőséget nyújtanak annak az alapos elemzésére, hogy a jelenlegi megállapodás az AKCS-országok fenntartható társadalmi-gazdasági fejlődése tekintetében milyen sikereket ért el és milyen kudarcokat szenvedett; hangsúlyozza, hogy a leendő EU–AKCS kereskedelemstratégiának tartalmaznia kell egy a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos fontos fejezetet, és hogy átlátható konzultációs eljárásokra van szükség; |
| --- | --- |

23.

rámutat, hogy a Cotonou utáni keretről szóló tárgyalások lehetőséget nyújtanak annak az alapos elemzésére, hogy a jelenlegi megállapodás az AKCS-országok fenntartható társadalmi-gazdasági fejlődése tekintetében milyen sikereket ért el és milyen kudarcokat szenvedett; hangsúlyozza, hogy a leendő EU–AKCS kereskedelemstratégiának tartalmaznia kell egy a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos fontos fejezetet, és hogy átlátható konzultációs eljárásokra van szükség;

| 24. | mély aggodalmát fejezi amiatt, hogy jelentések szerint jelentős eltérések vannak az EFA keretében az AKCS-országoknak juttatott összegek és a tényleges kifizetések között; felhívja a Bizottságot, hogy növelje a támogatás átláthatóságát, javítsa nyomon követését és hatékonyságát, és biztosítsa, hogy a fejlesztési támogatás eljusson azokhoz, akiknek a leginkább szükségük van rá; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy szorosan kövessen nyomon ezt a kérdést, és készítsen részletes rendszeres jelentéseket a támogatási összegek elköltéséről és elosztásáról; |
| --- | --- |

24.

mély aggodalmát fejezi amiatt, hogy jelentések szerint jelentős eltérések vannak az EFA keretében az AKCS-országoknak juttatott összegek és a tényleges kifizetések között; felhívja a Bizottságot, hogy növelje a támogatás átláthatóságát, javítsa nyomon követését és hatékonyságát, és biztosítsa, hogy a fejlesztési támogatás eljusson azokhoz, akiknek a leginkább szükségük van rá; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy szorosan kövessen nyomon ezt a kérdést, és készítsen részletes rendszeres jelentéseket a támogatási összegek elköltéséről és elosztásáról;

| 25. | felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a fejlődő AKCS-országok azon erőfeszítéseit, amelyek célja a tisztességes verseny előmozdítása és megfelelő szabályozási és belföldi jogszabályi keret létrehozása, együttműködésben az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciája (UNCTAD), a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) és a Nemzetközi Versenyügyi Hálózat (ICN) kezdeményezéseivel, amelyek a kereskedelem élénkítésének, a növekedés fokozásának és a társadalmi jólét növelésének stratégiai eszközei; |
| --- | --- |

25.

felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a fejlődő AKCS-országok azon erőfeszítéseit, amelyek célja a tisztességes verseny előmozdítása és megfelelő szabályozási és belföldi jogszabályi keret létrehozása, együttműködésben az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciája (UNCTAD), a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) és a Nemzetközi Versenyügyi Hálózat (ICN) kezdeményezéseivel, amelyek a kereskedelem élénkítésének, a növekedés fokozásának és a társadalmi jólét növelésének stratégiai eszközei;

| 26. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy egyetlen AKCS-ország se kerüljön hátrányos helyzetbe, és hogy a szegénység csökkentése, a fenntartható fejlődés és a munkahelyteremtés álljon minden leendő AKCS–EU partnerség középpontjában; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy egyetlen AKCS-ország se kerüljön hátrányos helyzetbe, és hogy a szegénység csökkentése, a fenntartható fejlődés és a munkahelyteremtés álljon minden leendő AKCS–EU partnerség középpontjában;

| 27. | hangsúlyozza, hogy a munkahelyteremtés, különösen a zöld munkahelyek és a körforgásos gazdasághoz kapcsolódó munkahelyek létrehozása, a jövőbeni AKCS–EU gazdasági kapcsolatok központi részét fogja képezni; elismeri ezért a mezőgazdasági és állattenyésztési ágazat stratégiai szerepét, mely ágazatnak olyan komoly kihívásokkal kell megküzdenie, mint az éghajlatváltozás, az áringadozás és a termelési biztonsági előírásoknak való megfelelés, és amely az AKCS-országok lakosságának többségét alkalmazza, és különös figyelmet igényel; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy a munkahelyteremtés, különösen a zöld munkahelyek és a körforgásos gazdasághoz kapcsolódó munkahelyek létrehozása, a jövőbeni AKCS–EU gazdasági kapcsolatok központi részét fogja képezni; elismeri ezért a mezőgazdasági és állattenyésztési ágazat stratégiai szerepét, mely ágazatnak olyan komoly kihívásokkal kell megküzdenie, mint az éghajlatváltozás, az áringadozás és a termelési biztonsági előírásoknak való megfelelés, és amely az AKCS-országok lakosságának többségét alkalmazza, és különös figyelmet igényel;

| 28. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az Európai Tanácsnak, az Afrikai Uniónak, a Pánafrikai Parlamentnek, a regionális és nemzeti parlamenteknek, az AKCS-országokhoz kapcsolódó regionális szervezeteknek, valamint az Európai Beruházási Banknak (EBB). |
| --- | --- |

28.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az Európai Tanácsnak, az Afrikai Uniónak, a Pánafrikai Parlamentnek, a regionális és nemzeti parlamenteknek, az AKCS-országokhoz kapcsolódó regionális szervezeteknek, valamint az Európai Beruházási Banknak (EBB).

ÁLLÁSFOGLALÁS (5)

Hogyan javíthatók a gazdasági és társadalmi körülmények, többek között a családi vállalkozások hozzájárulása, a fejlődő országokban az egészségügyi katasztrófák elkerülése érdekében

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | 2015. december 7–9-én Brüsszelben (Belgium) ülésezve, |
| --- | --- |

—

2015. december 7–9-én Brüsszelben (Belgium) ülésezve,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Cotonouban 2000. június 23-án aláírt, egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportja, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodásra (Cotonoui Megállapodás) (27), és különösen annak 21. cikkére, valamint a Cotonoui Megállapodás 2005. és 2010. évi felülvizsgálatára (28), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cotonouban 2000. június 23-án aláírt, egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportja, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodásra (Cotonoui Megállapodás) (27), és különösen annak 21. cikkére, valamint a Cotonoui Megállapodás 2005. és 2010. évi felülvizsgálatára (28),

| — | tekintettel az ebolajárvány kitöréséről szóló, 2014. december 3-i állásfoglalására (29), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ebolajárvány kitöréséről szóló, 2014. december 3-i állásfoglalására (29),

| — | tekintettel a 2015. szeptember 25-én, az ENSZ fenntartható fejlődésről szóló, New York-i (USA) csúcsértekezletén elfogadott, a fenntartható fejlődésre vonatkozó menetrendre és azon belül a fenntartható fejlesztési célokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. szeptember 25-én, az ENSZ fenntartható fejlődésről szóló, New York-i (USA) csúcsértekezletén elfogadott, a fenntartható fejlődésre vonatkozó menetrendre és azon belül a fenntartható fejlesztési célokra,

| — | tekintettel az ENSZ 2015. július 13–16-án Addisz-Abebában megtartott harmadik nemzetközi fejlesztésfinanszírozási konferenciájának záródokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2015. július 13–16-án Addisz-Abebában megtartott harmadik nemzetközi fejlesztésfinanszírozási konferenciájának záródokumentumára,

| — | tekintettel az Európai Parlament 2013. július 3-i jogalkotási állásfoglalására a pénzügyi tranzakciós adó területén létrehozandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (30), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2013. július 3-i jogalkotási állásfoglalására a pénzügyi tranzakciós adó területén létrehozandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (30),

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek az ebolaválság hosszú távú tanulságairól szóló 2015. október 26-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek az ebolaválság hosszú távú tanulságairól szóló 2015. október 26-i állásfoglalására,

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek az ebolajárvány kitörésére adott uniós reagálásról szóló 2014. szeptember 18-i állásfoglalására (31), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek az ebolajárvány kitörésére adott uniós reagálásról szóló 2014. szeptember 18-i állásfoglalására (31),

| — | tekintettel az AKCS-országok egészségügyi minisztereinek 2015. február 25–26-án Brüsszelben (Belgium) megtartott 2. találkozóján az AKCS-államok 2015 utáni fejlesztési menetrendjével összefüggésben elfogadott, az egészségügyre vonatkozó következtetésekre és ajánlásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS-országok egészségügyi minisztereinek 2015. február 25–26-án Brüsszelben (Belgium) megtartott 2. találkozóján az AKCS-államok 2015 utáni fejlesztési menetrendjével összefüggésben elfogadott, az egészségügyre vonatkozó következtetésekre és ajánlásokra,

| — | tekintettel az Európai Fejlesztési Alap beruházási eszközére, valamint az Európai Beruházási Bank által az AKCS-országoknak kínált támogatásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Fejlesztési Alap beruházási eszközére, valamint az Európai Beruházási Bank által az AKCS-országoknak kínált támogatásra,

| — | tekintettel az illetékes hatóságok közötti, az adóügyi információk automatikus továbbításáról szóló többoldalú megállapodásra, amelyet a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) keretében 2014. október 29-én írtak alá, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes hatóságok közötti, az adóügyi információk automatikus továbbításáról szóló többoldalú megállapodásra, amelyet a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) keretében 2014. október 29-én írtak alá,

| — | tekintettel az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezet (FAO) 2013-ban közzétett, „Food wastage footprint – Impacts on natural resources” (Az élelmiszer-pazarlás ökológiai lábnyoma – A természeti erőforrásokra gyakorolt hatások) című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezet (FAO) 2013-ban közzétett, „Food wastage footprint – Impacts on natural resources” (Az élelmiszer-pazarlás ökológiai lábnyoma – A természeti erőforrásokra gyakorolt hatások) című jelentésére,

| A. | mivel az OECD becslése szerint a globális pénzügyi ágazat a teljes világgazdaság 12–19 %-át teszi ki, és a globális devizapiaci forgalom jelenleg napi 5,5 billió dollárra tehető és a tervek szerint 2019-re eléri a napi 7,8 billió dollárt; mivel a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok globális piacának teljes mérete 78 billió dollár, és a nyitott származtatott ügyletek bruttó piaci értéke 20,9 billió dollár, névértékük pedig 630 billió dollár, |
| --- | --- |

A.

mivel az OECD becslése szerint a globális pénzügyi ágazat a teljes világgazdaság 12–19 %-át teszi ki, és a globális devizapiaci forgalom jelenleg napi 5,5 billió dollárra tehető és a tervek szerint 2019-re eléri a napi 7,8 billió dollárt; mivel a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok globális piacának teljes mérete 78 billió dollár, és a nyitott származtatott ügyletek bruttó piaci értéke 20,9 billió dollár, névértékük pedig 630 billió dollár,

| B. | mivel az egészségügyi katasztrófák komoly társadalmi és gazdasági kihívásokkal állítják szembe az érintett országokat, mivel az ebolajárvány pusztító hatást gyakorolt Guinea, Libéria és Sierra Leone gazdaságára, és még mélyebb recesszióba taszította ezeket az országokat, |
| --- | --- |

B.

mivel az egészségügyi katasztrófák komoly társadalmi és gazdasági kihívásokkal állítják szembe az érintett országokat, mivel az ebolajárvány pusztító hatást gyakorolt Guinea, Libéria és Sierra Leone gazdaságára, és még mélyebb recesszióba taszította ezeket az országokat,

| C. | mivel a Nemzetközi Valutaalap (IMF) és a Nemzetközi Fizetések Bankja által készített tanulmányok azt mutatják, hogy a pénzügyi fejlődés csak egy bizonyos szint eléréséig előnyös, amely után korlátozhatja és meggátolhatja az általános gazdasági növekedést más ágazatokban, így például a mezőgazdaságban, és hogy a gyorsan növekedő pénzügyi ágazat kedvezőtlenül hat az összesített termelékenység-növekedésre; |
| --- | --- |

C.

mivel a Nemzetközi Valutaalap (IMF) és a Nemzetközi Fizetések Bankja által készített tanulmányok azt mutatják, hogy a pénzügyi fejlődés csak egy bizonyos szint eléréséig előnyös, amely után korlátozhatja és meggátolhatja az általános gazdasági növekedést más ágazatokban, így például a mezőgazdaságban, és hogy a gyorsan növekedő pénzügyi ágazat kedvezőtlenül hat az összesített termelékenység-növekedésre;

| D. | mivel a pénzügyi ágazatban végbement technológiai fejlődés és a központosított kereskedési rendszerekre való áttérés megnehezítette az ügyletek elrejtését; |
| --- | --- |

D.

mivel a pénzügyi ágazatban végbement technológiai fejlődés és a központosított kereskedési rendszerekre való áttérés megnehezítette az ügyletek elrejtését;

| E. | mivel 2014. október 29-én Berlinben az OECD és a G20-ak összesen 51 tagja aláírt egy, az illetékes hatóságok közötti többoldalú megállapodást, amely az adóügyek átláthatóságának növelése érdekében az adóügyekkel kapcsolatos pénzügyi információk automatikus továbbításáról szól; |
| --- | --- |

E.

mivel 2014. október 29-én Berlinben az OECD és a G20-ak összesen 51 tagja aláírt egy, az illetékes hatóságok közötti többoldalú megállapodást, amely az adóügyek átláthatóságának növelése érdekében az adóügyekkel kapcsolatos pénzügyi információk automatikus továbbításáról szól;

| F. | mivel becslések szerint az AKCS-országokban működő 60 millió gazdálkodás ezen országok GDP-jének egyharmadát adja; mivel ezek közül 50 millió kis családi gazdálkodás, amelyek átlagosan kevesebb mint 2 hektár földterületen gazdálkodnak és a mezőgazdaságban dolgozó népesség mintegy 80 %-át foglalkoztatják; |
| --- | --- |

F.

mivel becslések szerint az AKCS-országokban működő 60 millió gazdálkodás ezen országok GDP-jének egyharmadát adja; mivel ezek közül 50 millió kis családi gazdálkodás, amelyek átlagosan kevesebb mint 2 hektár földterületen gazdálkodnak és a mezőgazdaságban dolgozó népesség mintegy 80 %-át foglalkoztatják;

| G. | mivel az alultápláltság évente 3,1 millió gyermek halálát okozza; mivel a világon évente 4 milliárd tonna élelmiszert állítanak elő, aminek egyharmada kárba vész, elsősorban a rossz betakarítási, tárolási és szállítási gyakorlatok miatt; mivel a FAO becslése szerint 2009-ben az AKCS-országokban az összes előállított élelmiszer 23 %-a – azaz körülbelül 545 kcal/fő/nap – tönkrement vagy kárba veszett; |
| --- | --- |

G.

mivel az alultápláltság évente 3,1 millió gyermek halálát okozza; mivel a világon évente 4 milliárd tonna élelmiszert állítanak elő, aminek egyharmada kárba vész, elsősorban a rossz betakarítási, tárolási és szállítási gyakorlatok miatt; mivel a FAO becslése szerint 2009-ben az AKCS-országokban az összes előállított élelmiszer 23 %-a – azaz körülbelül 545 kcal/fő/nap – tönkrement vagy kárba veszett;

| H. | mivel a fejlődő országoknak politikai mozgástérre van szükségük ahhoz, hogy a fiatal iparágakat megvédjék a versenytől, valamint pénzügyi forrásokra és technikai segítségre gazdaságuk diverzifikálásának előmozdításához; |
| --- | --- |

H.

mivel a fejlődő országoknak politikai mozgástérre van szükségük ahhoz, hogy a fiatal iparágakat megvédjék a versenytől, valamint pénzügyi forrásokra és technikai segítségre gazdaságuk diverzifikálásának előmozdításához;

| I. | mivel a kkv-k és a mikrovállalkozások világszerte a gazdaság gerincét képezik, alapvető részei a fejlődő országok gazdaságának, és a jól működő állami szektorral együtt a gazdasági növekedés, illetve a társadalmi és kulturális fejlődés kulcsfontosságú tényezői; mivel a kkv-k, különösen azok, amelyek kisebbséghez tartozó csoportok vagy nők tulajdonában állnak, korlátozottan jutnak tőkéhez, és a fejlődő országokban működő kkv-k közel fele arról számol be, hogy a finanszírozáshoz való korlátozott hozzáférés jelentős gátló tényező, továbbá a finanszírozási hiányuk a becslések szerint minden évben 200 milliárd euro; |
| --- | --- |

I.

mivel a kkv-k és a mikrovállalkozások világszerte a gazdaság gerincét képezik, alapvető részei a fejlődő országok gazdaságának, és a jól működő állami szektorral együtt a gazdasági növekedés, illetve a társadalmi és kulturális fejlődés kulcsfontosságú tényezői; mivel a kkv-k, különösen azok, amelyek kisebbséghez tartozó csoportok vagy nők tulajdonában állnak, korlátozottan jutnak tőkéhez, és a fejlődő országokban működő kkv-k közel fele arról számol be, hogy a finanszírozáshoz való korlátozott hozzáférés jelentős gátló tényező, továbbá a finanszírozási hiányuk a becslések szerint minden évben 200 milliárd euro;

| J. | mivel a nem megfelelő adórendszerek hátrányos megkülönböztetést alkalmazhatnak a kkv-kkal és családi vállalkozásokkal szemben és a multinacionális vállalatok javára, és gyengíthetik az állami szektort a fejlődő országokban; mivel az EU fejlesztéspolitikájának, valamint maguk az AKCS-országok politikai döntéshozóinak egyik fő célkitűzését kell hogy képezze az AKCS-országok meglévő adórendszereinek megerősítése és olyan újak létrehozása, amelyek figyelembe veszik azoknak az országoknak a valós – gazdasági és társadalmi – helyzetét, amelyben végrehajtják azokat, hangsúlyt fektetve az adókijátszás, az adókikerülés és a jogellenes pénzáramlások elleni küzdelemre és a családi kkv-k és mikrovállalkozások védelmére; |
| --- | --- |

J.

mivel a nem megfelelő adórendszerek hátrányos megkülönböztetést alkalmazhatnak a kkv-kkal és családi vállalkozásokkal szemben és a multinacionális vállalatok javára, és gyengíthetik az állami szektort a fejlődő országokban; mivel az EU fejlesztéspolitikájának, valamint maguk az AKCS-országok politikai döntéshozóinak egyik fő célkitűzését kell hogy képezze az AKCS-országok meglévő adórendszereinek megerősítése és olyan újak létrehozása, amelyek figyelembe veszik azoknak az országoknak a valós – gazdasági és társadalmi – helyzetét, amelyben végrehajtják azokat, hangsúlyt fektetve az adókijátszás, az adókikerülés és a jogellenes pénzáramlások elleni küzdelemre és a családi kkv-k és mikrovállalkozások védelmére;

| K. | mivel a multinacionális vállalatok a fejlődő országokat arra használták, hogy nagy nyereséget termeljenek, anélkül, hogy alkalmazták volna azokat a normákat, amelyekhez saját országukban ragaszkodnak, üzleti erejüket pedig a helyi hatóságok kényszerítésére használták fel, továbbá tevékenységüket követően nem végezték el a tisztítási munkálatokat; |
| --- | --- |

K.

mivel a multinacionális vállalatok a fejlődő országokat arra használták, hogy nagy nyereséget termeljenek, anélkül, hogy alkalmazták volna azokat a normákat, amelyekhez saját országukban ragaszkodnak, üzleti erejüket pedig a helyi hatóságok kényszerítésére használták fel, továbbá tevékenységüket követően nem végezték el a tisztítási munkálatokat;

| L. | mivel 2013 decemberében ebolajárvány tört ki Nyugat-Afrikában, amely 28 000 embert fertőzött meg és 11 000 ember halálát okozta; mivel a járványra adott nemzetközi válasz lassú volt, és az Egészségügyi Világszervezet (WHO) csak 2014. augusztus 8-án nyilvánította azt nemzetközi aggodalomra okot adó közegészségügyi vészhelyzetnek; |
| --- | --- |

L.

mivel 2013 decemberében ebolajárvány tört ki Nyugat-Afrikában, amely 28 000 embert fertőzött meg és 11 000 ember halálát okozta; mivel a járványra adott nemzetközi válasz lassú volt, és az Egészségügyi Világszervezet (WHO) csak 2014. augusztus 8-án nyilvánította azt nemzetközi aggodalomra okot adó közegészségügyi vészhelyzetnek;

| M. | mivel az érintett AKCS-országoknak feltétlenül létre kell hozniuk egy olyan hatékony egészségügyi rendszert, amely az egész lakosság számára biztosítja a magas színvonalú szolgáltatást, a képzett egészségügyi személyzetet, illetve a jó minőségű gyógyszereket és technológiákat, és amelyet egy olyan finanszírozási rendszer támogat, amely megóvja az embereket a pénzügyi nehézségektől és attól, hogy az egészségügyi ellátás költségei miatt elszegényedjenek; |
| --- | --- |

M.

mivel az érintett AKCS-országoknak feltétlenül létre kell hozniuk egy olyan hatékony egészségügyi rendszert, amely az egész lakosság számára biztosítja a magas színvonalú szolgáltatást, a képzett egészségügyi személyzetet, illetve a jó minőségű gyógyszereket és technológiákat, és amelyet egy olyan finanszírozási rendszer támogat, amely megóvja az embereket a pénzügyi nehézségektől és attól, hogy az egészségügyi ellátás költségei miatt elszegényedjenek;

| N. | mivel az IMF és a Világbank által előírt, a közszférán belüli költségvetés lefaragását megkövetelő strukturális kiigazítási programok miatt számos afrikai országban romlott az egészségügyi és az oktatási rendszer; |
| --- | --- |

N.

mivel az IMF és a Világbank által előírt, a közszférán belüli költségvetés lefaragását megkövetelő strukturális kiigazítási programok miatt számos afrikai országban romlott az egészségügyi és az oktatási rendszer;

| O. | mivel az AKCS-országok társadalmi-gazdasági alulfejlettsége miatt nem sok lépés történt annak érdekében, hogy javítsák az egészségügyi kockázatmegelőzést, jobban tudatosítsák az egészségügyi kockázatokat és kellő számú egészségügyi vészhelyzeti központot építsenek, különösen a távoli területeken; |
| --- | --- |

O.

mivel az AKCS-országok társadalmi-gazdasági alulfejlettsége miatt nem sok lépés történt annak érdekében, hogy javítsák az egészségügyi kockázatmegelőzést, jobban tudatosítsák az egészségügyi kockázatokat és kellő számú egészségügyi vészhelyzeti központot építsenek, különösen a távoli területeken;

| P. | mivel ha nincs szabadság, az oktatás lehetetlen, és amíg a cenzúrát nem szüntetik meg és nem biztosítanak szabad hozzáférést az információhoz, addig az oktatás és a képzés területén nem lehet fejlődést elérni; |
| --- | --- |

P.

mivel ha nincs szabadság, az oktatás lehetetlen, és amíg a cenzúrát nem szüntetik meg és nem biztosítanak szabad hozzáférést az információhoz, addig az oktatás és a képzés területén nem lehet fejlődést elérni;

| Q. | mivel az AKCS-államokban nem jött létre kellő mértékben az az erős, dinamikus, versenyképes és magabiztos, korszerű tudásra és készségekre épülő magánszektor, amely döntő szerepet játszhat a gazdaságban; mivel a kkv-k és családi vállalkozások nem kapják meg a szükséges támogatást és nem részesülnek a megfelelő figyelemben; |
| --- | --- |

Q.

mivel az AKCS-államokban nem jött létre kellő mértékben az az erős, dinamikus, versenyképes és magabiztos, korszerű tudásra és készségekre épülő magánszektor, amely döntő szerepet játszhat a gazdaságban; mivel a kkv-k és családi vállalkozások nem kapják meg a szükséges támogatást és nem részesülnek a megfelelő figyelemben;

| R. | mivel az AKCS-államokban hiányzik a mindenki számára előnyöket kínáló, erős, magabiztos és részvételen alapuló gazdaság, ahol a nemzeti vagyon az állami költségvetésen keresztül méltányosan oszlik el, és ahol a természeti erőforrásokat felelős módon használják fel; |
| --- | --- |

R.

mivel az AKCS-államokban hiányzik a mindenki számára előnyöket kínáló, erős, magabiztos és részvételen alapuló gazdaság, ahol a nemzeti vagyon az állami költségvetésen keresztül méltányosan oszlik el, és ahol a természeti erőforrásokat felelős módon használják fel;

| S. | mivel az oktatás hathatós szerepet játszik a szegénység felszámolásában, a társadalmi-kulturális átalakulásban, a gazdasági növekedés serkentésében, valamint végső soron a lakosság nagy része egészségének, életkörülményeinek és életmódjának javításában; |
| --- | --- |

S.

mivel az oktatás hathatós szerepet játszik a szegénység felszámolásában, a társadalmi-kulturális átalakulásban, a gazdasági növekedés serkentésében, valamint végső soron a lakosság nagy része egészségének, életkörülményeinek és életmódjának javításában;

| T. | mivel a béke és biztonság eredményeképpen létrejövő politikai stabilitás a gazdasági és társadalmi helyzet javításának, valamint a járványok és egészségügyi katasztrófák megelőzésének elsődleges feltétele; |
| --- | --- |

T.

mivel a béke és biztonság eredményeképpen létrejövő politikai stabilitás a gazdasági és társadalmi helyzet javításának, valamint a járványok és egészségügyi katasztrófák megelőzésének elsődleges feltétele;

| 1. | emlékeztet arra, hogy a 79 AKCS-ország közül számosat hosszú történelmi kapcsolatok fűznek az EU országaihoz, ezért az EU-nak különös figyelmet kell szentelnie az AKCS-országokkal folytatott együttműködésére; rámutat, hogy az EU és az AKCS-csoport összesen 106 államot foglal magában, amelyek lakossága összesen 1,4 milliárd fő; megjegyzi, hogy az EU gazdag és fejlett, ám évi növekedési rátája nem éri el a 2 %-ot; kiemeli, hogy az AKCS-csoport gazdasága ennél gyorsabb ütemben növekszik; felhívja a figyelmet továbbá arra, hogy az EU és az AKCS-csoport együttesen olyan globális gazdasági erőt képvisel, amely világszerte versenyképes lehet; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy a 79 AKCS-ország közül számosat hosszú történelmi kapcsolatok fűznek az EU országaihoz, ezért az EU-nak különös figyelmet kell szentelnie az AKCS-országokkal folytatott együttműködésére; rámutat, hogy az EU és az AKCS-csoport összesen 106 államot foglal magában, amelyek lakossága összesen 1,4 milliárd fő; megjegyzi, hogy az EU gazdag és fejlett, ám évi növekedési rátája nem éri el a 2 %-ot; kiemeli, hogy az AKCS-csoport gazdasága ennél gyorsabb ütemben növekszik; felhívja a figyelmet továbbá arra, hogy az EU és az AKCS-csoport együttesen olyan globális gazdasági erőt képvisel, amely világszerte versenyképes lehet;

| 2. | javasolja egy kizárólag az alacsony jövedelmű AKCS-országok javára felhasználandó alap létrehozását, amely bevételeinek felét a pénzügyi tranzakciókra kivetett adók biztosítják; úgy véli, hogy az alap jelentős hányadát a kkv-k és családi vállalkozások infrastruktúrájának mikrofinanszírozására lehetne felhasználni ezen országokban, és hogy az egészségügyi, oktatási, közlekedési és energiainfrastruktúrát is finanszírozni kell, hogy hatékonyabb választ lehessen adni az ebolajárványhoz hasonló egészségügyi katasztrófákra, és minimálisra lehessen csökkenteni a fiatalok kivándorlását, egyúttal az általuk képviselt nélkülözhetetlen emberi erőforrás apadását és az elitelvándorlást; felhívja az AKCS-országokat, hogy lépjenek fel a korrupció ellen, erősítsék meg adórendszereiket, és az EU–val szorosan együttműködve tegyenek lépéseket a jogellenes pénzáramlások megakadályozására; úgy véli, hogy a szegénység miatt az adósságaikat nehezen törlesztő ezen AKCS-országok esetében adósságkönnyítést lehetne alkalmazni; |
| --- | --- |

2.

javasolja egy kizárólag az alacsony jövedelmű AKCS-országok javára felhasználandó alap létrehozását, amely bevételeinek felét a pénzügyi tranzakciókra kivetett adók biztosítják; úgy véli, hogy az alap jelentős hányadát a kkv-k és családi vállalkozások infrastruktúrájának mikrofinanszírozására lehetne felhasználni ezen országokban, és hogy az egészségügyi, oktatási, közlekedési és energiainfrastruktúrát is finanszírozni kell, hogy hatékonyabb választ lehessen adni az ebolajárványhoz hasonló egészségügyi katasztrófákra, és minimálisra lehessen csökkenteni a fiatalok kivándorlását, egyúttal az általuk képviselt nélkülözhetetlen emberi erőforrás apadását és az elitelvándorlást; felhívja az AKCS-országokat, hogy lépjenek fel a korrupció ellen, erősítsék meg adórendszereiket, és az EU–val szorosan együttműködve tegyenek lépéseket a jogellenes pénzáramlások megakadályozására; úgy véli, hogy a szegénység miatt az adósságaikat nehezen törlesztő ezen AKCS-országok esetében adósságkönnyítést lehetne alkalmazni;

| 3. | megjegyzi, hogy az adókijátszás sok AKCS-országban komoly problémát jelent és eurómilliárdoktól fosztja meg az állami költségvetéseket; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy az adókijátszás sok AKCS-országban komoly problémát jelent és eurómilliárdoktól fosztja meg az állami költségvetéseket;

| 4. | emlékeztet arra, hogy a világszerte a legáltalánosabb mezőgazdasági modellnek tekinthető családi gazdálkodás kulcsszerepet játszik a fenntartható fejlesztési célok megvalósításában: jelentősen hozzájárul az élelmezésbiztonsághoz, a talajerózió és a biodiverzitás csökkenése elleni küzdelemhez, valamint az éghajlatváltozás mérsékléséhez, miközben munkahelyeket biztosít; hangsúlyozza, hogy az EU-nak ezentúl világszerte elő kell mozdítania a fenntartható mezőgazdaságot, amely módot ad az élelmezésbiztonság garantálására, és tisztességes életet és jövedelmet biztosít a gazdálkodók számára; emlékeztet arra, hogy az EU felelőssége, hogy saját jó példájával járjon elöl, és a szociális és környezeti szempontokat teljes mértékben érvényesítse a mezőgazdasági termelésben, és a helyi közösségek javára erősítse a vidékfejlesztést; felszólítja különösen az EU-t, hogy az ENSZ élelemhez való joggal foglalkozó különmegbízottjának ajánlásaival összhangban vállaljon kötelezettséget az agroökológiára való határozott áttérésre, lehetőséget teremtve ezzel az élelmezési rendszerek ellenálló-képességének és fenntarthatóságának javítására; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet arra, hogy a világszerte a legáltalánosabb mezőgazdasági modellnek tekinthető családi gazdálkodás kulcsszerepet játszik a fenntartható fejlesztési célok megvalósításában: jelentősen hozzájárul az élelmezésbiztonsághoz, a talajerózió és a biodiverzitás csökkenése elleni küzdelemhez, valamint az éghajlatváltozás mérsékléséhez, miközben munkahelyeket biztosít; hangsúlyozza, hogy az EU-nak ezentúl világszerte elő kell mozdítania a fenntartható mezőgazdaságot, amely módot ad az élelmezésbiztonság garantálására, és tisztességes életet és jövedelmet biztosít a gazdálkodók számára; emlékeztet arra, hogy az EU felelőssége, hogy saját jó példájával járjon elöl, és a szociális és környezeti szempontokat teljes mértékben érvényesítse a mezőgazdasági termelésben, és a helyi közösségek javára erősítse a vidékfejlesztést; felszólítja különösen az EU-t, hogy az ENSZ élelemhez való joggal foglalkozó különmegbízottjának ajánlásaival összhangban vállaljon kötelezettséget az agroökológiára való határozott áttérésre, lehetőséget teremtve ezzel az élelmezési rendszerek ellenálló-képességének és fenntarthatóságának javítására;

| 5. | felkéri az EU-t, hogy hozzon létre egy finanszírozási programot (DEVETAX 2030), amelynek kifejezett célja, hogy támogassa az adórendszerek kialakítását a feltörekvő piacgazdaságokban, és segítsen a fejlődő országoknak új regionális adóhivatalok 2030-ig történő létrehozásában; |
| --- | --- |

5.

felkéri az EU-t, hogy hozzon létre egy finanszírozási programot (DEVETAX 2030), amelynek kifejezett célja, hogy támogassa az adórendszerek kialakítását a feltörekvő piacgazdaságokban, és segítsen a fejlődő országoknak új regionális adóhivatalok 2030-ig történő létrehozásában;

| 6. | úgy véli továbbá, hogy pénzügyi támogatást lehetne biztosítani az olyan aktív támogatási formákhoz, mint a szegénységben vagy társadalmi kirekesztettségben élő embereknek juttatott minimáljövedelem, és hogy meg kell vizsgálni, hogy a vállalkozói szellem előmozdítása érdekében – különösen a fiatalok körében – ajánlatos-e növelni a közösségi finanszírozást; |
| --- | --- |

6.

úgy véli továbbá, hogy pénzügyi támogatást lehetne biztosítani az olyan aktív támogatási formákhoz, mint a szegénységben vagy társadalmi kirekesztettségben élő embereknek juttatott minimáljövedelem, és hogy meg kell vizsgálni, hogy a vállalkozói szellem előmozdítása érdekében – különösen a fiatalok körében – ajánlatos-e növelni a közösségi finanszírozást;

| 7. | felkéri a fejlesztési bankokat, többek között az EBB-t, hogy a támogatásban részesülő AKCS-országok kormányaival együttműködve dolgozzanak ki egy olyan eszközt, amely mikrohitelek formájában kölcsönt biztosít a családi gazdálkodásoknak azok termelékenységének javítása és az élelmiszer-pazarlás csökkentése érdekében; hangsúlyozza, hogy a mikrofinanszírozás hozzájárul a nők munkakörülményeinek javításához; felkéri az AKCS-országok kormányait, hogy segítsék elő és támogassák a gazdálkodói szervezetek, többek között a szövetkezetek létrehozását; aggodalommal mutat rá arra, hogy a földfelvásárlások és a nagyléptékű agráripar veszélyt jelentenek a helyi lakosság számára, mivel rövid távon a földterületek túlzott kiaknázásához, majd azok művelésének feladásához vezethetnek; |
| --- | --- |

7.

felkéri a fejlesztési bankokat, többek között az EBB-t, hogy a támogatásban részesülő AKCS-országok kormányaival együttműködve dolgozzanak ki egy olyan eszközt, amely mikrohitelek formájában kölcsönt biztosít a családi gazdálkodásoknak azok termelékenységének javítása és az élelmiszer-pazarlás csökkentése érdekében; hangsúlyozza, hogy a mikrofinanszírozás hozzájárul a nők munkakörülményeinek javításához; felkéri az AKCS-országok kormányait, hogy segítsék elő és támogassák a gazdálkodói szervezetek, többek között a szövetkezetek létrehozását; aggodalommal mutat rá arra, hogy a földfelvásárlások és a nagyléptékű agráripar veszélyt jelentenek a helyi lakosság számára, mivel rövid távon a földterületek túlzott kiaknázásához, majd azok művelésének feladásához vezethetnek;

| 8. | megjegyzi, hogy a világ népessége több mint 40 %-ának otthonában nincs vezetékes víz; felhívja a figyelmet arra, hogy a szennyezett víz évente 1,5 millió ember halálát okozza, és hogy a vidéki területeken található, a szennyezés veszélyének leginkább kitett vizeket fúrt kutak létesítésével és klórtabletták használatával alacsony költségen biztonságosan ihatóvá lehet tenni; úgy véli, hogy a kkv-k sokkal takarékosabb vízfogyasztók, mint a nagyvállalatok vagy a multinacionális vállalatok; felszólítja az AKCS-országokat, hogy a vízszennyezés felszámolása érdekében szabjanak ki büntetést a szennyezőkre; |
| --- | --- |

8.

megjegyzi, hogy a világ népessége több mint 40 %-ának otthonában nincs vezetékes víz; felhívja a figyelmet arra, hogy a szennyezett víz évente 1,5 millió ember halálát okozza, és hogy a vidéki területeken található, a szennyezés veszélyének leginkább kitett vizeket fúrt kutak létesítésével és klórtabletták használatával alacsony költségen biztonságosan ihatóvá lehet tenni; úgy véli, hogy a kkv-k sokkal takarékosabb vízfogyasztók, mint a nagyvállalatok vagy a multinacionális vállalatok; felszólítja az AKCS-országokat, hogy a vízszennyezés felszámolása érdekében szabjanak ki büntetést a szennyezőkre;

| 9. | arra buzdít, hogy elérhető és stabil hitelek segítségével indítsanak beruházási programokat a családi vállalkozások számára; hangsúlyozza, hogy a nők fontos és pozitív szerepet játszanak a családi vállalkozásokban; |
| --- | --- |

9.

arra buzdít, hogy elérhető és stabil hitelek segítségével indítsanak beruházási programokat a családi vállalkozások számára; hangsúlyozza, hogy a nők fontos és pozitív szerepet játszanak a családi vállalkozásokban;

| 10. | felhívja a kormányokat, hogy teremtsenek a gazdasági fejlődést elősegítő feltételeket, és dolgozzanak ki megfelelő stratégiákat és politikákat általában a magánszektor és különösen a kkv-k és családi vállalkozások fejlesztése érdekében; |
| --- | --- |

10.

felhívja a kormányokat, hogy teremtsenek a gazdasági fejlődést elősegítő feltételeket, és dolgozzanak ki megfelelő stratégiákat és politikákat általában a magánszektor és különösen a kkv-k és családi vállalkozások fejlesztése érdekében;

| 11. | felszólít arra, hogy mindenki számára biztosítsák az élelmiszer-önrendelkezéshez való jogot; |
| --- | --- |

11.

felszólít arra, hogy mindenki számára biztosítsák az élelmiszer-önrendelkezéshez való jogot;

| 12. | emlékeztet arra, hogy a globalizáció következtében az egyes országoknak kevésbé áll módjában államháztartási bevételekre szert tenni és megválasztani saját adózási rendszerüket; megjegyzi, hogy a tőke megnövekedett mobilitása és az adóparadicsomok széleskörű használata nagymértékben módosította a jövedelmek és a vagyonok megadóztatásának feltételeit, ezáltal hatással volt az adórendszer igazságosságára is; ennek fényében hangsúlyozza, hogy a belföldi források hatékony mobilizálása és az adórendszerek megerősítése – például a kkv-k nagyobb támogatása révén – elengedhetetlen ahhoz, hogy javuljanak a fejlődő országok gazdasági és társadalmi feltételei; e célból kéri az EU-t, hogy fejlessze a fejlődő országokban biztosított pénzügyi és technikai segítségnyújtását; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet arra, hogy a globalizáció következtében az egyes országoknak kevésbé áll módjában államháztartási bevételekre szert tenni és megválasztani saját adózási rendszerüket; megjegyzi, hogy a tőke megnövekedett mobilitása és az adóparadicsomok széleskörű használata nagymértékben módosította a jövedelmek és a vagyonok megadóztatásának feltételeit, ezáltal hatással volt az adórendszer igazságosságára is; ennek fényében hangsúlyozza, hogy a belföldi források hatékony mobilizálása és az adórendszerek megerősítése – például a kkv-k nagyobb támogatása révén – elengedhetetlen ahhoz, hogy javuljanak a fejlődő országok gazdasági és társadalmi feltételei; e célból kéri az EU-t, hogy fejlessze a fejlődő országokban biztosított pénzügyi és technikai segítségnyújtását;

| 13. | megjegyzi, hogy bár 1990 óta jelentősen csökkent a gyermekhalandóság, az UNICEF legfrissebb adatai szerint minden évben 6,3 millió öt évesnél fiatalabb gyermek hal meg jórészt megelőzhető okok miatt; rámutat, hogy e halálesetek háromnegyedét tüdőgyulladás, hasmenés, malária, illetve az újszülöttek körülményeiből származó okok, így például fulladás és fertőzések idézik elő, pedig ezekre léteznek ismert, költséghatékony kezelési módok; megjegyzi, hogy a szegényeket, akik körében aránytalanul magasabb a megbetegedések száma és nehezebben jutnak egészségügyi ellátáshoz, súlyosabban érinti ez a probléma; rámutat, hogy a gyermekek egészségnek javításához átfogó és integrált megközelítésre van szükség, amelyben több tényező egyszerre van jelen, többek között az alapvető egészségügyi szolgáltatások rendelkezésre állása, valamint a tiszta vízhez, a közegészségügyi és higiéniai létesítményekhez, az élelemhez és az oktatáshoz való hozzáférés; |
| --- | --- |

13.

megjegyzi, hogy bár 1990 óta jelentősen csökkent a gyermekhalandóság, az UNICEF legfrissebb adatai szerint minden évben 6,3 millió öt évesnél fiatalabb gyermek hal meg jórészt megelőzhető okok miatt; rámutat, hogy e halálesetek háromnegyedét tüdőgyulladás, hasmenés, malária, illetve az újszülöttek körülményeiből származó okok, így például fulladás és fertőzések idézik elő, pedig ezekre léteznek ismert, költséghatékony kezelési módok; megjegyzi, hogy a szegényeket, akik körében aránytalanul magasabb a megbetegedések száma és nehezebben jutnak egészségügyi ellátáshoz, súlyosabban érinti ez a probléma; rámutat, hogy a gyermekek egészségnek javításához átfogó és integrált megközelítésre van szükség, amelyben több tényező egyszerre van jelen, többek között az alapvető egészségügyi szolgáltatások rendelkezésre állása, valamint a tiszta vízhez, a közegészségügyi és higiéniai létesítményekhez, az élelemhez és az oktatáshoz való hozzáférés;

| 14. | felszólít a földfelvásárlások beszüntetésére és olyan politikák kialakítására, amelyek biztosítják, hogy a gazdálkodók földterületekhez, vízhez és vetőmaghoz jussanak; |
| --- | --- |

14.

felszólít a földfelvásárlások beszüntetésére és olyan politikák kialakítására, amelyek biztosítják, hogy a gazdálkodók földterületekhez, vízhez és vetőmaghoz jussanak;

| 15. | megjegyzi, hogy még mindig évente 140 000 gyermek hal meg kanyaróban, jóllehet ez a betegség egy nem drága oltás dupla adagjával megelőzhető; felszólítja a nemzetközi közösséget, hogy folytassa a kanyaró felszámolását célzó kampányát; |
| --- | --- |

15.

megjegyzi, hogy még mindig évente 140 000 gyermek hal meg kanyaróban, jóllehet ez a betegség egy nem drága oltás dupla adagjával megelőzhető; felszólítja a nemzetközi közösséget, hogy folytassa a kanyaró felszámolását célzó kampányát;

| 16. | szorgalmazza a kisléptékű és családi gazdálkodás fejlesztését és ezáltal a helyi és regionális piacok ellátását célzó politikák kidolgozását; |
| --- | --- |

16.

szorgalmazza a kisléptékű és családi gazdálkodás fejlesztését és ezáltal a helyi és regionális piacok ellátását célzó politikák kidolgozását;

| 17. | felhívja a nemzeti kormányokat, az Afrikai Uniót és az EU-t, hogy az egészségügyi rendszerek megelőző és fenntartható jellegének hangsúlyozása érdekében hozzanak létre és hajtsanak végre – helyi, regionális, nemzeti és nemzetközi szintű – speciális közegészségügyi keretprogramokat; |
| --- | --- |

17.

felhívja a nemzeti kormányokat, az Afrikai Uniót és az EU-t, hogy az egészségügyi rendszerek megelőző és fenntartható jellegének hangsúlyozása érdekében hozzanak létre és hajtsanak végre – helyi, regionális, nemzeti és nemzetközi szintű – speciális közegészségügyi keretprogramokat;

| 18. | úgy véli, hogy a kisüzemi és kis léptékű halászat támogatását és fejlesztését célzó politikákra van szükség; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy a kisüzemi és kis léptékű halászat támogatását és fejlesztését célzó politikákra van szükség;

| 19. | felkéri az EU-t, hogy támogassa és mozdítsa elő az AKCS-országokon belüli orvosképzést, annak érdekében, hogy megszűnjön az agyelszívás és több egészségügyi szakember – többek között gyermekorvos, bőrgyógyász, szemorvos, trópusi betegségekre szakosodott orvos, valamint szülész és sebész – dolgozzon az AKCS-országok egészségügyi rendszereiben; |
| --- | --- |

19.

felkéri az EU-t, hogy támogassa és mozdítsa elő az AKCS-országokon belüli orvosképzést, annak érdekében, hogy megszűnjön az agyelszívás és több egészségügyi szakember – többek között gyermekorvos, bőrgyógyász, szemorvos, trópusi betegségekre szakosodott orvos, valamint szülész és sebész – dolgozzon az AKCS-országok egészségügyi rendszereiben;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a szociális párbeszéd elengedhetetlen annak biztosításához, hogy a magánszektor ténylegesen részt vegyen a fejlesztésben; kitart amellett, hogy a fejlődő országok felelősséggel tartoznak a magánszektorbeli munkaadók, a munkavállalók és a nemzeti kormányok közötti szociális párbeszéd támogatásáért, ami a jó kormányzás és az állami stabilitás előmozdításának egyik módja; felhívja a fejlődő országokat különösen annak biztosítására, hogy a szociális párbeszéd terjedjen ki az exportfeldolgozó övezetekre és az ipari klaszterekre is; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a szociális párbeszéd elengedhetetlen annak biztosításához, hogy a magánszektor ténylegesen részt vegyen a fejlesztésben; kitart amellett, hogy a fejlődő országok felelősséggel tartoznak a magánszektorbeli munkaadók, a munkavállalók és a nemzeti kormányok közötti szociális párbeszéd támogatásáért, ami a jó kormányzás és az állami stabilitás előmozdításának egyik módja; felhívja a fejlődő országokat különösen annak biztosítására, hogy a szociális párbeszéd terjedjen ki az exportfeldolgozó övezetekre és az ipari klaszterekre is;

| 21. | úgy véli, hogy az ebolajárványra adott nemzetközi válasz nem volt megfelelő, és rámutatott a járványokkal és pandémiákkal szembeni felkészültség hiányára; kéri a legrövidebb időn belül igénybe vehető, korai fellépést biztosító, szakértőkből, laboratóriumi hátteret biztosító egységekből és járványokkal foglalkozó szakorvosokból álló állandó európai csapat felállítását és logisztikai infrastruktúra, többek között mobil laboratóriumok kiépítését; általánosabban úgy véli, hogy egy rugalmas egészségügyi rendszerhez hosszú távon többek között a következőkre van szükség: i. a közegészségügyi alapszolgáltatásokba irányuló beruházás, ii. biztonságos és minőségi ellátás biztosítása az egészségügyi dolgozók megfelelő képzésére, ellenőrzésére és bérezésére fordított összegek növelése és a biztonságos gyógyszerekhez való hozzáférés biztosítása révén, iii. a helyi érdekeltek és közösségek bevonása a válsághelyzetekre adott reagálásba és a fejlesztések tervezésébe; felhívja a nemzetközi támogatókat, hogy különböző nemzeti rendszerek, például költségvetési támogatás révén növeljék az ezen országoknak nyújtott hivatalos fejlesztési támogatásokat (ODA); |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy az ebolajárványra adott nemzetközi válasz nem volt megfelelő, és rámutatott a járványokkal és pandémiákkal szembeni felkészültség hiányára; kéri a legrövidebb időn belül igénybe vehető, korai fellépést biztosító, szakértőkből, laboratóriumi hátteret biztosító egységekből és járványokkal foglalkozó szakorvosokból álló állandó európai csapat felállítását és logisztikai infrastruktúra, többek között mobil laboratóriumok kiépítését; általánosabban úgy véli, hogy egy rugalmas egészségügyi rendszerhez hosszú távon többek között a következőkre van szükség: i. a közegészségügyi alapszolgáltatásokba irányuló beruházás, ii. biztonságos és minőségi ellátás biztosítása az egészségügyi dolgozók megfelelő képzésére, ellenőrzésére és bérezésére fordított összegek növelése és a biztonságos gyógyszerekhez való hozzáférés biztosítása révén, iii. a helyi érdekeltek és közösségek bevonása a válsághelyzetekre adott reagálásba és a fejlesztések tervezésébe; felhívja a nemzetközi támogatókat, hogy különböző nemzeti rendszerek, például költségvetési támogatás révén növeljék az ezen országoknak nyújtott hivatalos fejlesztési támogatásokat (ODA);

| 22. | megjegyzi, hogy a bevált gyakorlatok meglévő modelljei – mint például a paralízis megelőzése (vagy a paralízis elleni kampány) – általános példaként szolgálhatnak a vészhelyzetek és egészségügyi katasztrófák kezeléséhez alkalmazott új struktúrák kifejlesztéséhez és általában az egészségügyi ágazat számára; |
| --- | --- |

22.

megjegyzi, hogy a bevált gyakorlatok meglévő modelljei – mint például a paralízis megelőzése (vagy a paralízis elleni kampány) – általános példaként szolgálhatnak a vészhelyzetek és egészségügyi katasztrófák kezeléséhez alkalmazott új struktúrák kifejlesztéséhez és általában az egészségügyi ágazat számára;

| 23. | hangsúlyozza, hogy a védőoltás a legköltséghatékonyabb módja az ebolához hasonló fertőző betegségek megelőzésének és ellenőrzésének; felszólítja a kutatással és fejlesztéssel foglalkozó közösséget arra, hogy fektessen be a szegényeket leginkább sújtó – ugyanakkor az országhatárokon túl is terjedni képes – fertőző betegségek elleni védőoltások kifejlesztésébe; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy a védőoltás a legköltséghatékonyabb módja az ebolához hasonló fertőző betegségek megelőzésének és ellenőrzésének; felszólítja a kutatással és fejlesztéssel foglalkozó közösséget arra, hogy fektessen be a szegényeket leginkább sújtó – ugyanakkor az országhatárokon túl is terjedni képes – fertőző betegségek elleni védőoltások kifejlesztésébe;

| 24. | arra ösztönzi az AKCS-államokat, hogy hozzanak létre egészségügyi kockázatmegelőzési mechanizmusokat, többek között indítsanak tájékoztató programokat, és a szükséges munkaerővel és orvosi eszközökkel ellátott egészségügyi központok építésekor részesítsék előnyben a távoli és hátrányos helyzetű területeket; |
| --- | --- |

24.

arra ösztönzi az AKCS-államokat, hogy hozzanak létre egészségügyi kockázatmegelőzési mechanizmusokat, többek között indítsanak tájékoztató programokat, és a szükséges munkaerővel és orvosi eszközökkel ellátott egészségügyi központok építésekor részesítsék előnyben a távoli és hátrányos helyzetű területeket;

| 25. | úgy véli, hogy az ebola és más betegségek megelőzése érdekében az ezt célzó politikáknak biztosítaniuk kell, hogy a lakosság hozzájusson elegendő mennyiségű egészséges élelmiszerhez, biztonságos ivóvízhez és higiéniai szolgáltatásokhoz, valamint meg kell erősíteniük a közegészségügyi rendszereket; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy az ebola és más betegségek megelőzése érdekében az ezt célzó politikáknak biztosítaniuk kell, hogy a lakosság hozzájusson elegendő mennyiségű egészséges élelmiszerhez, biztonságos ivóvízhez és higiéniai szolgáltatásokhoz, valamint meg kell erősíteniük a közegészségügyi rendszereket;

| 26. | meggyőződése, hogy az ebolához hasonló járványokkal kapcsolatos megközelítésnek különös figyelmet kell fordítania a fertőzés megelőzésére; úgy véli ezért, hogy a gyógyító, ápoló és gondozó személyzet széleskörű képzését – az oktatási ágazat bevonásával – úgy kell megszervezni, hogy a lehető legtöbb információt nyújtson arról, hogy a fertőzésveszély elhárítása érdekében milyen, az egészséggel kapcsolatos és napi magatartást meghatározó szabályokra van szükség; |
| --- | --- |

26.

meggyőződése, hogy az ebolához hasonló járványokkal kapcsolatos megközelítésnek különös figyelmet kell fordítania a fertőzés megelőzésére; úgy véli ezért, hogy a gyógyító, ápoló és gondozó személyzet széleskörű képzését – az oktatási ágazat bevonásával – úgy kell megszervezni, hogy a lehető legtöbb információt nyújtson arról, hogy a fertőzésveszély elhárítása érdekében milyen, az egészséggel kapcsolatos és napi magatartást meghatározó szabályokra van szükség;

| 27. | megjegyzi, hogy az élelmiszer-pazarlás veszteséget okoz a gazdálkodók számára és az erőforrások – mint a víz és a föld – elvesztegetését jelenti, miközben a világ népessége a 2015. évi 7,3 milliárdról 2050-re előreláthatólag 9,5 milliárdra gyarapszik, és az élelmiszer-kereslet ennek megfelelően nő, és hogy az AKCS-országokban az élelmiszer-pazarlás háromnegyede az előállítás, a mozgatás és a tárolás szakasza alatt következik be, ami alacsony költségen, alacsony technológiai szintű megoldásokkal orvosolható; ha az AKCS-országokban az e szakaszok során bekövetkező pazarlást az európai szintre csökkentenék, az AKCS-csoport GDP-je évi 2,6 %-kal növekedne; |
| --- | --- |

27.

megjegyzi, hogy az élelmiszer-pazarlás veszteséget okoz a gazdálkodók számára és az erőforrások – mint a víz és a föld – elvesztegetését jelenti, miközben a világ népessége a 2015. évi 7,3 milliárdról 2050-re előreláthatólag 9,5 milliárdra gyarapszik, és az élelmiszer-kereslet ennek megfelelően nő, és hogy az AKCS-országokban az élelmiszer-pazarlás háromnegyede az előállítás, a mozgatás és a tárolás szakasza alatt következik be, ami alacsony költségen, alacsony technológiai szintű megoldásokkal orvosolható; ha az AKCS-országokban az e szakaszok során bekövetkező pazarlást az európai szintre csökkentenék, az AKCS-csoport GDP-je évi 2,6 %-kal növekedne;

| 28. | felszólítja a nemzetközi közösséget a legérintettebb nyugat-afrikai országok (Guinea, Libéria és Sierra Leone) ebolajárvány utáni társadalmi és gazdasági újjáépítésének támogatására vonatkozó – különösen az „Ebola: a vészhelyzettől az újjáépítésig” címmel 2015. március 3-án megrendezett magas szintű brüsszeli konferencián elfogadott – kötelezettségei teljesítésére; |
| --- | --- |

28.

felszólítja a nemzetközi közösséget a legérintettebb nyugat-afrikai országok (Guinea, Libéria és Sierra Leone) ebolajárvány utáni társadalmi és gazdasági újjáépítésének támogatására vonatkozó – különösen az „Ebola: a vészhelyzettől az újjáépítésig” címmel 2015. március 3-án megrendezett magas szintű brüsszeli konferencián elfogadott – kötelezettségei teljesítésére;

| 29. | felhívja az EU tagállamait, hogy támogassák a megelőző egészségügyi ellátással kapcsolatos képzési programok végrehajtását, és ne csak pénzügyi támogatást nyújtsanak, hanem mozdítsák elő a megelőzés valódi kultúráját az AKCS-országokban; |
| --- | --- |

29.

felhívja az EU tagállamait, hogy támogassák a megelőző egészségügyi ellátással kapcsolatos képzési programok végrehajtását, és ne csak pénzügyi támogatást nyújtsanak, hanem mozdítsák elő a megelőzés valódi kultúráját az AKCS-országokban;

| 30. | megjegyzi, hogy a családi vállalkozások többsége kkv, hogy e vállalkozások javítják az elmaradott régiókban és a vidéki területeken élő családok társadalmi-gazdasági státusát, és hogy a családi vállalkozások számára nem a jövedelmezőségi szint az elsődleges szempont; |
| --- | --- |

30.

megjegyzi, hogy a családi vállalkozások többsége kkv, hogy e vállalkozások javítják az elmaradott régiókban és a vidéki területeken élő családok társadalmi-gazdasági státusát, és hogy a családi vállalkozások számára nem a jövedelmezőségi szint az elsődleges szempont;

| 31. | megjegyzi, hogy a kkv-k alkalmazzák a legtöbb embert és fizetik a legtöbb adót az AKCS-országokban, ha tőkeigényük teljesül, nagyobb növekedési lendületet kapnak, mint a nagyvállalatok, és ugyanakkora befektetés esetén arányosan több munkahelyet hoznak létre, nagyobb bevételt érnek el és több adót fizetnek; |
| --- | --- |

31.

megjegyzi, hogy a kkv-k alkalmazzák a legtöbb embert és fizetik a legtöbb adót az AKCS-országokban, ha tőkeigényük teljesül, nagyobb növekedési lendületet kapnak, mint a nagyvállalatok, és ugyanakkora befektetés esetén arányosan több munkahelyet hoznak létre, nagyobb bevételt érnek el és több adót fizetnek;

| 32. | kéri a duális oktatási rendszer kidolgozását, amelyben a gyakorlati készségek elsajátítása érdekében a vállalati gyakornoki képzést ötvözik a szakközépiskolai szakképzéssel, hogy a tanulók a megszerzett tudásukat a gyakorlatban is kipróbálhassák, a vállalatokat pedig ösztönzőkkel, például adómentességekkel sarkallják arra, hogy – a teljes adóbevétel csökkentése nélkül – tanulókat vegyenek fel gyakornoki állásokba; hatékony, eredményes és átlátható korrupcióellenes programok végrehajtására szólít fel az agyelszívás elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

32.

kéri a duális oktatási rendszer kidolgozását, amelyben a gyakorlati készségek elsajátítása érdekében a vállalati gyakornoki képzést ötvözik a szakközépiskolai szakképzéssel, hogy a tanulók a megszerzett tudásukat a gyakorlatban is kipróbálhassák, a vállalatokat pedig ösztönzőkkel, például adómentességekkel sarkallják arra, hogy – a teljes adóbevétel csökkentése nélkül – tanulókat vegyenek fel gyakornoki állásokba; hatékony, eredményes és átlátható korrupcióellenes programok végrehajtására szólít fel az agyelszívás elkerülése érdekében;

| 33. | felkéri az EU-t, hogy az Unióban és az AKCS-államokban működő kkv-k közötti szoros együttműködést tegye a vállalati társadalmi felelősségvállalással kapcsolatos politikájának egyik kifejezett céljává; felszólít egy EU–AKCS partnerségi hálózat létrehozására azzal a céllal, hogy az AKCS-államokban olyan szelektív kísérleti programok induljanak, amelyek révén a fiatal vállalkozóknak és az innovatív induló vállalkozásoknak lehetőségük nyílik a szakmai fejlődésre a fellendülőben lévő gazdasági ágazatokban, illetve az együttműködésre európai kutatóintézetekkel vagy vállalkozásokkal; |
| --- | --- |

33.

felkéri az EU-t, hogy az Unióban és az AKCS-államokban működő kkv-k közötti szoros együttműködést tegye a vállalati társadalmi felelősségvállalással kapcsolatos politikájának egyik kifejezett céljává; felszólít egy EU–AKCS partnerségi hálózat létrehozására azzal a céllal, hogy az AKCS-államokban olyan szelektív kísérleti programok induljanak, amelyek révén a fiatal vállalkozóknak és az innovatív induló vállalkozásoknak lehetőségük nyílik a szakmai fejlődésre a fellendülőben lévő gazdasági ágazatokban, illetve az együttműködésre európai kutatóintézetekkel vagy vállalkozásokkal;

| 34. | arra buzdítja az AKCS-országokat, hogy készségfejlesztési stratégiáikba építsék be a műszaki és a szakképzést, valamint a képzési programokat, és vonják be ebbe az ipari szférát, biztosítva többek között azt, hogy a vállalkozói ismeretek a minőségi képzési programok részét képezzék; |
| --- | --- |

34.

arra buzdítja az AKCS-országokat, hogy készségfejlesztési stratégiáikba építsék be a műszaki és a szakképzést, valamint a képzési programokat, és vonják be ebbe az ipari szférát, biztosítva többek között azt, hogy a vállalkozói ismeretek a minőségi képzési programok részét képezzék;

| 35. | kéri az egyes országok igényeihez és prioritásaihoz igazodó tantervet végrehajtó közoktatási rendszerek kialakítását; |
| --- | --- |

35.

kéri az egyes országok igényeihez és prioritásaihoz igazodó tantervet végrehajtó közoktatási rendszerek kialakítását;

| 36. | úgy véli, hogy a gyakorlati és gyakornoki képzési rendszerekkel való mindenfajta visszaélés elkerülése érdekében szabályozni kell e rendszereket, egyenértékűvé téve az azok keretében végzett munkát minden egyéb munkavégzési formával, és biztosítva a szükséges bérgaranciát; |
| --- | --- |

36.

úgy véli, hogy a gyakorlati és gyakornoki képzési rendszerekkel való mindenfajta visszaélés elkerülése érdekében szabályozni kell e rendszereket, egyenértékűvé téve az azok keretében végzett munkát minden egyéb munkavégzési formával, és biztosítva a szükséges bérgaranciát;

| 37. | ösztönzi a fenntartható vállalkozói szellem erősítését a fiatalok körében az AKCS-országokban, ahol a népesség több mint 75 %-a 25 év alatti, és ennek érdekében arra buzdít, hogy az iskolai oktatásban helyezzenek hangsúlyt a vállalkozási ismeretekre, és hozzanak létre hatékonyabb egyetemi partnerségeket és Erasmus csereprogramokat; kéri oktatói képzési és csereprogramok bevezetését, elősegítve ezzel az AKCS-országokbeli oktatás színvonalának és magának az oktatási tevékenységnek a javítását; az iskolai oktatás ösztönzése érdekében arra hívja fel az AKCS-országokat, hogy minden lehetséges módon igyekezzenek biztosítani, hogy minden gyermek hozzáférjen az ingyenes, minőségi oktatáshoz, figyelembe véve különösen a szegénység és a társadalmi kirekesztés veszélyével fenyegetett, legkiszolgáltatottabb lakossági csoportok igényeit; |
| --- | --- |

37.

ösztönzi a fenntartható vállalkozói szellem erősítését a fiatalok körében az AKCS-országokban, ahol a népesség több mint 75 %-a 25 év alatti, és ennek érdekében arra buzdít, hogy az iskolai oktatásban helyezzenek hangsúlyt a vállalkozási ismeretekre, és hozzanak létre hatékonyabb egyetemi partnerségeket és Erasmus csereprogramokat; kéri oktatói képzési és csereprogramok bevezetését, elősegítve ezzel az AKCS-országokbeli oktatás színvonalának és magának az oktatási tevékenységnek a javítását; az iskolai oktatás ösztönzése érdekében arra hívja fel az AKCS-országokat, hogy minden lehetséges módon igyekezzenek biztosítani, hogy minden gyermek hozzáférjen az ingyenes, minőségi oktatáshoz, figyelembe véve különösen a szegénység és a társadalmi kirekesztés veszélyével fenyegetett, legkiszolgáltatottabb lakossági csoportok igényeit;

| 38. | felszólítja az AKCS-államokat, hogy építsenek ki a társadalmi igazságosságon, az önállóságon és a nyilvánosság részvételén alapuló gazdasági rendszereket, amelyek elsősorban az emberi és természeti erőforrások fejlesztésére és felelős felhasználására támaszkodnak, az inkluzív és fenntartható fejlődés garantálás mellett; a kormányoknak a szegényeket támogató és eredményorientált politikákat kell végrehajtaniuk, amelyek ösztönzik a magánkezdeményezéseket, a versenyt és a beruházást, elősegítik a tudás és a készségek megszerzését, növelik a termelékenységet, biztosítják az összes alapszolgáltatás tisztességes és megfelelő elosztását, továbbá ösztönzik és erősítik a nemzetközi gazdasági együttműködést és beruházást; |
| --- | --- |

38.

felszólítja az AKCS-államokat, hogy építsenek ki a társadalmi igazságosságon, az önállóságon és a nyilvánosság részvételén alapuló gazdasági rendszereket, amelyek elsősorban az emberi és természeti erőforrások fejlesztésére és felelős felhasználására támaszkodnak, az inkluzív és fenntartható fejlődés garantálás mellett; a kormányoknak a szegényeket támogató és eredményorientált politikákat kell végrehajtaniuk, amelyek ösztönzik a magánkezdeményezéseket, a versenyt és a beruházást, elősegítik a tudás és a készségek megszerzését, növelik a termelékenységet, biztosítják az összes alapszolgáltatás tisztességes és megfelelő elosztását, továbbá ösztönzik és erősítik a nemzetközi gazdasági együttműködést és beruházást;

| 39. | felszólítja az EU-t és az AKCS-országokat, hogy mozdítsák elő az etikus üzleti elvek érvényesülését, amelyek a leendő nemzetközi piacok alapját képezik, és tegyenek meg mindent a korrupció leküzdése és a jogellenes pénzáramlások megakadályozása érdekében; felszólít minden AKCS-országot, hogy vezessenek be eredményes, hatékony és átlátható korrupcióellenes programokat; megjegyzi, hogy az etikai tudatosságot a lehető legkorábban meg kell tanulni, ezért arra szólítja fel az AKCS-országokat, hogy illesszék be azt oktatási programjaikba valamennyi szinten, az alapfokú oktatástól az egyetemi képzésig; |
| --- | --- |

39.

felszólítja az EU-t és az AKCS-országokat, hogy mozdítsák elő az etikus üzleti elvek érvényesülését, amelyek a leendő nemzetközi piacok alapját képezik, és tegyenek meg mindent a korrupció leküzdése és a jogellenes pénzáramlások megakadályozása érdekében; felszólít minden AKCS-országot, hogy vezessenek be eredményes, hatékony és átlátható korrupcióellenes programokat; megjegyzi, hogy az etikai tudatosságot a lehető legkorábban meg kell tanulni, ezért arra szólítja fel az AKCS-országokat, hogy illesszék be azt oktatási programjaikba valamennyi szinten, az alapfokú oktatástól az egyetemi képzésig;

| 40. | emlékeztet arra, hogy az EBB-nek nyújtott uniós garancián keresztül a fejlődő országokban végrehajtott EBB finanszírozási műveleteknek a szegénység csökkentését, és hosszú távon annak felszámolását kell elsődleges célul kitűzniük; hangsúlyozza különösen, hogy az EBB-nek és az európai fejlesztésfinanszírozási intézményeknek csak olyan pénzügyi közvetítőkkel szabad együttműködniük, amelyek nem offshore központokban működnek, amelyekben jelentős a helyi szerepvállalás, és amelyek képesek olyan, fejlesztést szolgáló megközelítést alkalmazni, amely támogatja a művelet helye szerinti ország kkv-inak sajátosságait; |
| --- | --- |

40.

emlékeztet arra, hogy az EBB-nek nyújtott uniós garancián keresztül a fejlődő országokban végrehajtott EBB finanszírozási műveleteknek a szegénység csökkentését, és hosszú távon annak felszámolását kell elsődleges célul kitűzniük; hangsúlyozza különösen, hogy az EBB-nek és az európai fejlesztésfinanszírozási intézményeknek csak olyan pénzügyi közvetítőkkel szabad együttműködniük, amelyek nem offshore központokban működnek, amelyekben jelentős a helyi szerepvállalás, és amelyek képesek olyan, fejlesztést szolgáló megközelítést alkalmazni, amely támogatja a művelet helye szerinti ország kkv-inak sajátosságait;

| 41. | úgy véli, hogy a fejlődő országokban egyenlő és ingyenes hozzáférést kell biztosítani a valamennyi szinten zajló minőségi oktatáshoz, különösen tekintettel az írás-olvasás és a számolás tanítására; úgy véli, hogy oktatni kell a vállalkozói készségeket és különösen műszaki és szakképzést, illetve szakmai továbbképzést kell biztosítani; úgy ítéli meg, hogy az információs és kommunikációs technológiák használata alapvetően fontos az oktatásban és a készségfejlesztésben; véleménye szerint minden iskolának rendelkeznie kell számítógépekkel, megfelelő erőforrásokkal és saját használatú energiaforrással; biztosítani kell, hogy a tananyagok országspecifikusak legyenek és azokat az egyes országok hivatalos nyelvein oktassák; továbbá úgy véli, hogy erőfeszítéseket kell tenni azért, hogy elérhető legyen a nők és férfiak közötti egyenlőség az emberi erőforrások fejlesztése terén; |
| --- | --- |

41.

úgy véli, hogy a fejlődő országokban egyenlő és ingyenes hozzáférést kell biztosítani a valamennyi szinten zajló minőségi oktatáshoz, különösen tekintettel az írás-olvasás és a számolás tanítására; úgy véli, hogy oktatni kell a vállalkozói készségeket és különösen műszaki és szakképzést, illetve szakmai továbbképzést kell biztosítani; úgy ítéli meg, hogy az információs és kommunikációs technológiák használata alapvetően fontos az oktatásban és a készségfejlesztésben; véleménye szerint minden iskolának rendelkeznie kell számítógépekkel, megfelelő erőforrásokkal és saját használatú energiaforrással; biztosítani kell, hogy a tananyagok országspecifikusak legyenek és azokat az egyes országok hivatalos nyelvein oktassák; továbbá úgy véli, hogy erőfeszítéseket kell tenni azért, hogy elérhető legyen a nők és férfiak közötti egyenlőség az emberi erőforrások fejlesztése terén;

| 42. | megjegyzi, hogy a múltban a Világbank által az AKCS-országoknak nyújtott kölcsönök esetében sok esetben olyan normákat alkalmaztak, amelyek nem feleltek meg kellőképpen a kedvezményezett országok sajátos igényeinek; megjegyzi ezenkívül, hogy a Világbank egyes projektjei a támogatók számára előnyösebbek voltak, mint a fogadó országok számára; rámutat továbbá arra, hogy a fejlődő országokat a Világbank által előírt bizonyos feltételek miatt az eladósodás veszélye fenyegeti, és nyomatékosan hangsúlyozza, hogy ennek a gyakorlatnak véget kell vetni; |
| --- | --- |

42.

megjegyzi, hogy a múltban a Világbank által az AKCS-országoknak nyújtott kölcsönök esetében sok esetben olyan normákat alkalmaztak, amelyek nem feleltek meg kellőképpen a kedvezményezett országok sajátos igényeinek; megjegyzi ezenkívül, hogy a Világbank egyes projektjei a támogatók számára előnyösebbek voltak, mint a fogadó országok számára; rámutat továbbá arra, hogy a fejlődő országokat a Világbank által előírt bizonyos feltételek miatt az eladósodás veszélye fenyegeti, és nyomatékosan hangsúlyozza, hogy ennek a gyakorlatnak véget kell vetni;

| 43. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az Európai Tanácsnak, a Világbanknak és az EBB-nek. |
| --- | --- |

43.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az Európai Tanácsnak, a Világbanknak és az EBB-nek.

ÁLLÁSFOGLALÁS (6)

Migráció, emberi jogok és a humanitárius válság elől menekülők

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | 2015. december 7–9-én Brüsszelben (Belgium) ülésezve, |
| --- | --- |

—

2015. december 7–9-én Brüsszelben (Belgium) ülésezve,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a felülvizsgált Cotonoui Megállapodásra és különösen annak 13. cikkére, amely az AKCS–EU migrációs párbeszéd alapját képezi, |
| --- | --- |

—

tekintettel a felülvizsgált Cotonoui Megállapodásra és különösen annak 13. cikkére, amely az AKCS–EU migrációs párbeszéd alapját képezi,

| — | tekintettel az Afrikai Egységszervezet Közgyűlése által 1981. június 27-én elfogadott Ember és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára (Banjuli Charta), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Egységszervezet Közgyűlése által 1981. június 27-én elfogadott Ember és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára (Banjuli Charta),

| — | tekintettel az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának migrációról és fejlődésről szóló 2010. júniusi közös nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának migrációról és fejlődésről szóló 2010. júniusi közös nyilatkozatára,

| — | tekintettel az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa által a 2012. június 14-én Port Vilában megrendezett 37. ülésszakon jóváhagyott, a migráció és a fejlődés tárgyában 2011–2012 között folytatott párbeszédről szóló jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa által a 2012. június 14-én Port Vilában megrendezett 37. ülésszakon jóváhagyott, a migráció és a fejlődés tárgyában 2011–2012 között folytatott párbeszédről szóló jelentésre,

| — | tekintettel az AKCS migrációs megfigyelőközpontra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS migrációs megfigyelőközpontra,

| — | tekintettel a közös EU–Afrika stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös EU–Afrika stratégiára,

| — | tekintettel a 2014. áprilisi, negyedik EU–Afrika csúcsértekezleten az állam- és kormányfők által elfogadott fő politikai nyilatkozatra és a 2014 és 2017 közötti időszakra szóló, a migrációval és mobilitással kapcsolatos menetrendre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014. áprilisi, negyedik EU–Afrika csúcsértekezleten az állam- és kormányfők által elfogadott fő politikai nyilatkozatra és a 2014 és 2017 közötti időszakra szóló, a migrációval és mobilitással kapcsolatos menetrendre,

| — | tekintettel a 2014. novemberi, a migrációról és fejlesztésről szóló negyedik euroafrikai miniszteri konferencián elfogadott, 2015–2017-re szóló Római Nyilatkozatra és Programra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014. novemberi, a migrációról és fejlesztésről szóló negyedik euroafrikai miniszteri konferencián elfogadott, 2015–2017-re szóló Római Nyilatkozatra és Programra,

| — | tekintettel a 2014. november 28-án elindított EU–Afrika szarva migrációs útvonal kezdeményezésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014. november 28-án elindított EU–Afrika szarva migrációs útvonal kezdeményezésre,

| — | tekintettel a Tanács 2015. április 20-án elfogadott, a Száhel-övezetre vonatkozó, a 2015 és 2020 közötti időszakra szóló regionális cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2015. április 20-án elfogadott, a Száhel-övezetre vonatkozó, a 2015 és 2020 közötti időszakra szóló regionális cselekvési tervre,

| — | tekintettel a 2015. november 11–12-i, a migrációról szóló EU–Afrika csúcsértekezletre és a közös nyilatkozat és cselekvési terv elfogadására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. november 11–12-i, a migrációról szóló EU–Afrika csúcsértekezletre és a közös nyilatkozat és cselekvési terv elfogadására,

| — | tekintettel a nemzetközi migrációról és fejlődésről szóló, 2013. október 3-án megrendezett magas szintű ENSZ-párbeszédre, valamint az Unió és tagállamai, illetve az AKCS-országok által ugyanezen tárgyban kiadott közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi migrációról és fejlődésről szóló, 2013. október 3-án megrendezett magas szintű ENSZ-párbeszédre, valamint az Unió és tagállamai, illetve az AKCS-országok által ugyanezen tárgyban kiadott közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2240. számú határozatára a földközi-tengeri migránscsempészet és emberkereskedelem utóbbi időben tapasztalható fokozódása és az emberéletek e tevékenységek általi veszélyeztetése elleni küzdelemről, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2240. számú határozatára a földközi-tengeri migránscsempészet és emberkereskedelem utóbbi időben tapasztalható fokozódása és az emberéletek e tevékenységek általi veszélyeztetése elleni küzdelemről,

| — | tekintettel az ENSZ migránsok emberi jogaival foglalkozó különleges előadója által készített éves jelentésekre, különösen „Az Európai Unió külső határainak igazgatása és annak hatásai a migránsok emberi jogaira” című 2013. áprilisi, valamint a migráns munkavállalók kizsákmányolásáról szóló 2014. áprilisi jelentésére; |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ migránsok emberi jogaival foglalkozó különleges előadója által készített éves jelentésekre, különösen „Az Európai Unió külső határainak igazgatása és annak hatásai a migránsok emberi jogaira” című 2013. áprilisi, valamint a migráns munkavállalók kizsákmányolásáról szóló 2014. áprilisi jelentésére;

| — | tekintettel az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságának a Földközi-tenger középső térségére vonatkozó kezdeményezésére és az Európába jelenleg és a jövőben érkező menedékkérők, menekültek és migránsok hullámának fogadására vonatkozó javaslataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságának a Földközi-tenger középső térségére vonatkozó kezdeményezésére és az Európába jelenleg és a jövőben érkező menedékkérők, menekültek és migránsok hullámának fogadására vonatkozó javaslataira,

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó, a 2016 és 2020 közötti időszakra szóló cselekvési tervről szóló 2015. október 26-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó, a 2016 és 2020 közötti időszakra szóló cselekvési tervről szóló 2015. október 26-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre,

| — | tekintettel az 1951-es Genfi Egyezményre és annak kiegészítő jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1951-es Genfi Egyezményre és annak kiegészítő jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 1948. december 10-én elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 1948. december 10-én elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek a migránsok, menekültek és menedékkérők helyzetéről szóló állásfoglalásaira, különösen a 2014. december 17-i, a 2015. április 29-i és a 2015. szeptember 10-i állásfoglalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek a migránsok, menekültek és menedékkérők helyzetéről szóló állásfoglalásaira, különösen a 2014. december 17-i, a 2015. április 29-i és a 2015. szeptember 10-i állásfoglalásokra,

| — | tekintettel a Bizottság részéről az Európai Parlamenthez, az Európai Tanácshoz és a Tanácshoz intézett, „A menekültügyi válság kezelése: azonnali műveletek és költségvetési és jogi intézkedések az európai migrációs stratégia keretében” című 2015. szeptember 29-i közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság részéről az Európai Parlamenthez, az Európai Tanácshoz és a Tanácshoz intézett, „A menekültügyi válság kezelése: azonnali műveletek és költségvetési és jogi intézkedések az európai migrációs stratégia keretében” című 2015. szeptember 29-i közleményre,

| — | tekintettel a Bizottság részéről az Európai Parlamenthez, az Európai Tanácshoz és a Tanácshoz intézett, „A menekültügyi válság kezelése: Az európai migrációs stratégia szerinti kiemelt intézkedések végrehajtásának helyzete” című 2015. október 14-i közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság részéről az Európai Parlamenthez, az Európai Tanácshoz és a Tanácshoz intézett, „A menekültügyi válság kezelése: Az európai migrációs stratégia szerinti kiemelt intézkedések végrehajtásának helyzete” című 2015. október 14-i közleményre,

| — | tekintettel a faji megkülönböztetés valamennyi formájának megszüntetéséről szóló, az ENSZ Közgyűlése által 1965. december 21-én elfogadott nemzetközi egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a faji megkülönböztetés valamennyi formájának megszüntetéséről szóló, az ENSZ Közgyűlése által 1965. december 21-én elfogadott nemzetközi egyezményre,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 1966. december 16-án elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 1966. december 16-án elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló, az ENSZ Közgyűlése által 1989. november 20-án elfogadott ENSZ-egyezményre, és annak fakultatív jegyzőkönyveire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló, az ENSZ Közgyűlése által 1989. november 20-án elfogadott ENSZ-egyezményre, és annak fakultatív jegyzőkönyveire,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 1966. december 16-án elfogadott Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 1966. december 16-án elfogadott Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányához az ENSZ Közgyűlése által 2008. december 10-én elfogadott fakultatív jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányához az ENSZ Közgyűlése által 2008. december 10-én elfogadott fakultatív jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés valamennyi formájának megszüntetéséről szóló, az ENSZ Közgyűlése által 1979. december 18-án elfogadott egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés valamennyi formájának megszüntetéséről szóló, az ENSZ Közgyűlése által 1979. december 18-án elfogadott egyezményre,

| — | tekintettel az Európai Unió 2000. december 7-én kihirdetett Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2000. december 7-én kihirdetett Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló, 2015. szeptember 22-i 2015/1601/EU és 2015. szeptember 14-i 2015/1523/EU tanácsi határozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló, 2015. szeptember 22-i 2015/1601/EU és 2015. szeptember 14-i 2015/1523/EU tanácsi határozatokra,

| A. | mivel a politikai, társadalmi és gazdasági instabilitás, a gazdasági hanyatlás, a rossz kormányzás, a biztonság hiánya, az emberi jogok megsértése, a politikai elnyomás, a humanitárius válságok és a természeti katasztrófák, valamint az életkörülményekben tapasztalható növekvő különbségek a migráció fő mozgatórugói; |
| --- | --- |

A.

mivel a politikai, társadalmi és gazdasági instabilitás, a gazdasági hanyatlás, a rossz kormányzás, a biztonság hiánya, az emberi jogok megsértése, a politikai elnyomás, a humanitárius válságok és a természeti katasztrófák, valamint az életkörülményekben tapasztalható növekvő különbségek a migráció fő mozgatórugói;

| B. | mivel a becslések szerint mintegy 232 millió nemzetközi migráns közel háromnegyede nem OECD-ország állampolgára, és mintegy harmaduk alacsony vagy közepes jövedelmű országokból származik; mivel több mint 10 millió menekült elhúzódó válsághelyzetben él a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

B.

mivel a becslések szerint mintegy 232 millió nemzetközi migráns közel háromnegyede nem OECD-ország állampolgára, és mintegy harmaduk alacsony vagy közepes jövedelmű országokból származik; mivel több mint 10 millió menekült elhúzódó válsághelyzetben él a fejlődő országokban;

| C. | mivel a regionális instabilitás, az emberi jogok megsértése és az állandó konfliktusok soha nem tapasztalt humanitárius válságot okoztak, amelynek következtében 2014-ben 60 millió ember kelt útra; |
| --- | --- |

C.

mivel a regionális instabilitás, az emberi jogok megsértése és az állandó konfliktusok soha nem tapasztalt humanitárius válságot okoztak, amelynek következtében 2014-ben 60 millió ember kelt útra;

| D. | mivel a megfelelően kezelt migráció az uniós és AKCS-országok számára egyaránt előnyös lehet, elősegítve a jelenlegi és jövőbeli munkaerő-piaci igények kielégítését, valamint hozzájárulva az összes érintett ország fejlődéséhez; mivel számos kormány továbbra is azt az illúziót táplálja, hogy embertelen bánásmóddal, nehézkes eljárásokkal, kerítésekkel és akár az emberi jogok nyílt megsértésével feltartóztathatja a migrációs hullámot; |
| --- | --- |

D.

mivel a megfelelően kezelt migráció az uniós és AKCS-országok számára egyaránt előnyös lehet, elősegítve a jelenlegi és jövőbeli munkaerő-piaci igények kielégítését, valamint hozzájárulva az összes érintett ország fejlődéséhez; mivel számos kormány továbbra is azt az illúziót táplálja, hogy embertelen bánásmóddal, nehézkes eljárásokkal, kerítésekkel és akár az emberi jogok nyílt megsértésével feltartóztathatja a migrációs hullámot;

| E. | mivel a 2016 májusában tartandó világszintű humanitárius csúcstalálkozón átfogó módon kell kezelni a humanitárius válságot; |
| --- | --- |

E.

mivel a 2016 májusában tartandó világszintű humanitárius csúcstalálkozón átfogó módon kell kezelni a humanitárius válságot;

| F. | mivel az AKCS–EU Tanács 2011 májusában megállapodott abban, hogy folytatni kell a képzett emberek mobilitásáról, a legális migrációról, a visszafogadásról, a vízumokról, a migránsok csempészéséről és az emberkereskedelemről, illetve a migránsok jogairól és hazautalásairól szóló párbeszédet; mivel az AKCS-országok és az EU tagállamai kötelezettséget vállaltak arra, hogy továbbra is tiszteletben tartják a migránsok emberi jogait, függetlenül azok bevándorlással kapcsolatos jogállásától; |
| --- | --- |

F.

mivel az AKCS–EU Tanács 2011 májusában megállapodott abban, hogy folytatni kell a képzett emberek mobilitásáról, a legális migrációról, a visszafogadásról, a vízumokról, a migránsok csempészéséről és az emberkereskedelemről, illetve a migránsok jogairól és hazautalásairól szóló párbeszédet; mivel az AKCS-országok és az EU tagállamai kötelezettséget vállaltak arra, hogy továbbra is tiszteletben tartják a migránsok emberi jogait, függetlenül azok bevándorlással kapcsolatos jogállásától;

| G. | mivel a Nemzetközi Migrációs Szervezet szerint 2000 és 2015 között legalább 22 000 ember halt meg a Földközi-tengeren az Észak-Afrikából Európába való átkelés során; mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága (UNHCR) adatai szerint 2 800 nő, férfi és gyermek vesztette életét vagy tűnt el 2015-ben, miközben biztonságot keresve Európába próbált eljutni; mivel az éghajlatváltozás következtében emberek milliói válnak majd migránssá, és az EU-nak és az AKCS-országoknak késznek kell lenniük a következmények kezelésére; |
| --- | --- |

G.

mivel a Nemzetközi Migrációs Szervezet szerint 2000 és 2015 között legalább 22 000 ember halt meg a Földközi-tengeren az Észak-Afrikából Európába való átkelés során; mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága (UNHCR) adatai szerint 2 800 nő, férfi és gyermek vesztette életét vagy tűnt el 2015-ben, miközben biztonságot keresve Európába próbált eljutni; mivel az éghajlatváltozás következtében emberek milliói válnak majd migránssá, és az EU-nak és az AKCS-országoknak késznek kell lenniük a következmények kezelésére;

| H. | mivel becslések szerint Afrika évente több mint 70 000 képzett szakembert veszít el a kivándorlás miatt, ami óriási humán kapacitáshiányt okoz a kontinensen; |
| --- | --- |

H.

mivel becslések szerint Afrika évente több mint 70 000 képzett szakembert veszít el a kivándorlás miatt, ami óriási humán kapacitáshiányt okoz a kontinensen;

| I. | mivel a Dél–Dél migráció sokkal jelentősebb, mint az Észak–Dél migráció, mivel a teljes migráció körülbelül kétharmadát képezi; mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága szerint a világon 60 millió lakóhelyét elhagyni kényszerült személy és menekült van, és 80 %-uk a destabilizáció és háborúk által sújtott 10 országból származik; mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága azt jelezte előre, hogy Afrikában 2015-ben 15 millió ember hagyja el lakóhelyét; mivel a fejlődő országokból származó menekültek 85 %-a a saját régiójában keres menedéket, és e hatalmas számok ellenére Afrikában nagymértékben tiszteletben tartják a menedékkereséshez és a menekültstátuszhoz való jogot; |
| --- | --- |

I.

mivel a Dél–Dél migráció sokkal jelentősebb, mint az Észak–Dél migráció, mivel a teljes migráció körülbelül kétharmadát képezi; mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága szerint a világon 60 millió lakóhelyét elhagyni kényszerült személy és menekült van, és 80 %-uk a destabilizáció és háborúk által sújtott 10 országból származik; mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága azt jelezte előre, hogy Afrikában 2015-ben 15 millió ember hagyja el lakóhelyét; mivel a fejlődő országokból származó menekültek 85 %-a a saját régiójában keres menedéket, és e hatalmas számok ellenére Afrikában nagymértékben tiszteletben tartják a menedékkereséshez és a menekültstátuszhoz való jogot;

| J. | mivel az uniós és AKCS-országokat mélységesen aggasztja a mindenekelőtt a migránsok, menekültek és menedékkérők ellen irányuló megkülönböztetés és erőszak, amit az idegengyűlölet, a migránsokkal szembeni ellenérzések, a gyűlöletbeszéd és a gyűlölet-bűncselekmények előfordulásának szemmel látható növekedése kísér; mivel sok közel-keleti és afrikai menekülttáborban romlanak a körülmények, és a menekültek biztonsága sok esetben nem garantált; |
| --- | --- |

J.

mivel az uniós és AKCS-országokat mélységesen aggasztja a mindenekelőtt a migránsok, menekültek és menedékkérők ellen irányuló megkülönböztetés és erőszak, amit az idegengyűlölet, a migránsokkal szembeni ellenérzések, a gyűlöletbeszéd és a gyűlölet-bűncselekmények előfordulásának szemmel látható növekedése kísér; mivel sok közel-keleti és afrikai menekülttáborban romlanak a körülmények, és a menekültek biztonsága sok esetben nem garantált;

| K. | mivel az embercsempészet, kényszerházasságok, szexuális kizsákmányolás és nemi alapú erőszak áldozataivá váló menekült nők és lányok különösen kiszolgáltatott helyzetben vannak; mivel az EU a 2016 és 2020 közötti időszakra szóló, a nemekre vonatkozó cselekvési tervében kötelezettséget vállalt arra, hogy külkapcsolataiban teljes mértékben kiáll a nemek közötti egyenlőség és a nők szerepvállalásának erősítése mellett; |
| --- | --- |

K.

mivel az embercsempészet, kényszerházasságok, szexuális kizsákmányolás és nemi alapú erőszak áldozataivá váló menekült nők és lányok különösen kiszolgáltatott helyzetben vannak; mivel az EU a 2016 és 2020 közötti időszakra szóló, a nemekre vonatkozó cselekvési tervében kötelezettséget vállalt arra, hogy külkapcsolataiban teljes mértékben kiáll a nemek közötti egyenlőség és a nők szerepvállalásának erősítése mellett;

| 1. | mélységes szomorúságának és sajnálatának ad hangot a migránsok és az Európai Unióban menedéket kereső emberek halála miatt; sürgeti az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt a további tengeri vagy szárazföldi halálesetek megakadályozása érdekében; felszólítja az Uniót, a Frontexet és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a bajba jutott migránsoknak történő segítségnyújtás az EUROSUR-rendelet végrehajtásának keretébe tartozó fő prioritások részét képezze; |
| --- | --- |

1.

mélységes szomorúságának és sajnálatának ad hangot a migránsok és az Európai Unióban menedéket kereső emberek halála miatt; sürgeti az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt a további tengeri vagy szárazföldi halálesetek megakadályozása érdekében; felszólítja az Uniót, a Frontexet és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a bajba jutott migránsoknak történő segítségnyújtás az EUROSUR-rendelet végrehajtásának keretébe tartozó fő prioritások részét képezze;

| 2. | kiemeli, hogy a migrációval kapcsolatos közös EU–AKCS megközelítésre van szükség; emlékeztet arra, hogy a Cotonouban 2000 júniusában aláírt AKCS–EU partnerségi megállapodás 13. cikke szerint „a migráció kérdése mélyreható párbeszéd tárgyát kell hogy képezze”; |
| --- | --- |

2.

kiemeli, hogy a migrációval kapcsolatos közös EU–AKCS megközelítésre van szükség; emlékeztet arra, hogy a Cotonouban 2000 júniusában aláírt AKCS–EU partnerségi megállapodás 13. cikke szerint „a migráció kérdése mélyreható párbeszéd tárgyát kell hogy képezze”;

| 3. | üdvözli a 2015. november 11–12-i vallettai migrációs csúcsértekezlet eredményét; úgy véli, hogy a csúcsértekezlet egy olyan hathatós EU–Afrika stratégia kidolgozásának kiindulópontja lehet, amely választ ad az Afrika és az EU közötti migrációs hullám emberi, társadalmi és politikai kihívásaira, és a kiváltó okokra összpontosít; |
| --- | --- |

3.

üdvözli a 2015. november 11–12-i vallettai migrációs csúcsértekezlet eredményét; úgy véli, hogy a csúcsértekezlet egy olyan hathatós EU–Afrika stratégia kidolgozásának kiindulópontja lehet, amely választ ad az Afrika és az EU közötti migrációs hullám emberi, társadalmi és politikai kihívásaira, és a kiváltó okokra összpontosít;

| 4. | felszólítja a konfliktusokban részt vevő valamennyi állami és nem állami szereplőt, hogy szüntessék be a civilek ellen irányuló összes támadást, tartsák be a nemzetközi humanitárius jogszabályokat, és biztosítsák, hogy a civilek védelemben részesüljenek, akadálytalanul hozzájussanak az orvosi ellátáshoz és a humanitárius segítséghez, és biztonságban és méltósággal elhagyhassák az erőszak által érintett területeket; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a konfliktusokban részt vevő valamennyi állami és nem állami szereplőt, hogy szüntessék be a civilek ellen irányuló összes támadást, tartsák be a nemzetközi humanitárius jogszabályokat, és biztosítsák, hogy a civilek védelemben részesüljenek, akadálytalanul hozzájussanak az orvosi ellátáshoz és a humanitárius segítséghez, és biztonságban és méltósággal elhagyhassák az erőszak által érintett területeket;

| 5. | felszólítja a nemzetközi közösséget, hogy a jelenlegi válságok méretének megfelelően lépjen fel, és a meghatározott szükségletek szerint nyújtson pénzügyi támogatást az UNHCR és más szervezetek humanitárius erőfeszítéseihez; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a nemzetközi közösséget, hogy a jelenlegi válságok méretének megfelelően lépjen fel, és a meghatározott szükségletek szerint nyújtson pénzügyi támogatást az UNHCR és más szervezetek humanitárius erőfeszítéseihez;

| 6. | úgy véli, hogy az EU-t és Afrikát érintő migrációs válságokra egy olyan hosszú távú megközelítés fog valódi választ adni, amely a kiváltó okok – nevezetesen a szegénység, az instabilitás, az egyenlőtlenség, a szervezett bűnözés, a fegyveres konfliktusok, az emberkereskedelem, az üldöztetés, az emberi jogok megsértése, az éghajlatváltozás és a természeti katasztrófák – kezelésére irányul; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy az EU-t és Afrikát érintő migrációs válságokra egy olyan hosszú távú megközelítés fog valódi választ adni, amely a kiváltó okok – nevezetesen a szegénység, az instabilitás, az egyenlőtlenség, a szervezett bűnözés, a fegyveres konfliktusok, az emberkereskedelem, az üldöztetés, az emberi jogok megsértése, az éghajlatváltozás és a természeti katasztrófák – kezelésére irányul;

| 7. | felszólítja az EU-t, hogy törekedjen a származási országok további fejlesztésére és demokratizálására; sürgeti az EU-t és az AKCS-országokat, hogy járuljanak hozzá fenntartható politikai megoldások kialakításához a konfliktus sújtotta országokban, továbbá az inkluzív és demokratikus intézmények támogatása érdekében erősítsék meg a valamennyi emberi jogi vonatkozásra kiterjedő politikai párbeszédet, fokozzák a helyi közösségek ellenálló képességét, valamint szilárdítsák meg a társadalmi és demokratikus fejlődést a származási országokban és népeik között; |
| --- | --- |

7.

felszólítja az EU-t, hogy törekedjen a származási országok további fejlesztésére és demokratizálására; sürgeti az EU-t és az AKCS-országokat, hogy járuljanak hozzá fenntartható politikai megoldások kialakításához a konfliktus sújtotta országokban, továbbá az inkluzív és demokratikus intézmények támogatása érdekében erősítsék meg a valamennyi emberi jogi vonatkozásra kiterjedő politikai párbeszédet, fokozzák a helyi közösségek ellenálló képességét, valamint szilárdítsák meg a társadalmi és demokratikus fejlődést a származási országokban és népeik között;

| 8. | felszólítja az EU-t és az AKCS-országokat, hogy a jelenlegi széleskörű szegénység és jövedelmi egyenlőtlenségek számottevő csökkentése érdekében hozzanak konkrét intézkedéseket a gazdasági fejlődés fellendítése és a foglalkoztatás bővítése érdekében; sajnálatosnak tartja, hogy számos uniós tagállam nem teljesítette azt a célkitűzést, hogy bruttó nemzeti jövedelmének 0,7 %-át fejlesztési támogatásra fordítja, és hogy néhány ország csökkenti a fejlesztési támogatásra szánt kiadásait; |
| --- | --- |

8.

felszólítja az EU-t és az AKCS-országokat, hogy a jelenlegi széleskörű szegénység és jövedelmi egyenlőtlenségek számottevő csökkentése érdekében hozzanak konkrét intézkedéseket a gazdasági fejlődés fellendítése és a foglalkoztatás bővítése érdekében; sajnálatosnak tartja, hogy számos uniós tagállam nem teljesítette azt a célkitűzést, hogy bruttó nemzeti jövedelmének 0,7 %-át fejlesztési támogatásra fordítja, és hogy néhány ország csökkenti a fejlesztési támogatásra szánt kiadásait;

| 9. | tudomásul veszi az afrikai stabilitás megteremtését, valamint az irreguláris migráció és a kényszerű lakóhelyelhagyás kiváltó okainak kezelését célzó uniós vészhelyzeti alap („Vészhelyzeti Alap”) létrehozását, valamint az e célra uniós forrásokból biztosított 1,8 milliárd euro és az európai országoktól származó 81 millió euro rendelkezésre bocsátását; hangsúlyozza, hogy az ezen alap keretében biztosított forrásokat a megfelelő támogatási programok – különösen a legkiszolgáltatottabb csoportok, így a nők és a gyermekek támogatását és segítését célzó programok – finanszírozására kell fordítani, és hogy a fejlesztési együttműködés során érvényesíteni kell a segélyhatékonysági elveket, többek között biztosítva a helyi felelősségvállalást és azt, hogy a forrásokat ne a támogatók, hanem a kedvezményezettek által meghatározott prioritásokkal összhangban osszák el; hangsúlyozza, hogy a Vészhelyzeti Alap nem használható fel a határigazgatással és visszafordítással kapcsolatos együttműködés finanszírozására; megjegyzi, hogy egyes uniós tagállamok úgy döntöttek, hogy jelentős összegekkel járulnak hozzá az alaphoz, míg mások igen korlátozott hozzájárulást nyújtottak; felkéri a Bizottságot, hogy teljes mértékben biztosítsa a Vészhelyzeti Alap politikai elszámoltathatóságát és pénzügyi átláthatóságát; |
| --- | --- |

9.

tudomásul veszi az afrikai stabilitás megteremtését, valamint az irreguláris migráció és a kényszerű lakóhelyelhagyás kiváltó okainak kezelését célzó uniós vészhelyzeti alap („Vészhelyzeti Alap”) létrehozását, valamint az e célra uniós forrásokból biztosított 1,8 milliárd euro és az európai országoktól származó 81 millió euro rendelkezésre bocsátását; hangsúlyozza, hogy az ezen alap keretében biztosított forrásokat a megfelelő támogatási programok – különösen a legkiszolgáltatottabb csoportok, így a nők és a gyermekek támogatását és segítését célzó programok – finanszírozására kell fordítani, és hogy a fejlesztési együttműködés során érvényesíteni kell a segélyhatékonysági elveket, többek között biztosítva a helyi felelősségvállalást és azt, hogy a forrásokat ne a támogatók, hanem a kedvezményezettek által meghatározott prioritásokkal összhangban osszák el; hangsúlyozza, hogy a Vészhelyzeti Alap nem használható fel a határigazgatással és visszafordítással kapcsolatos együttműködés finanszírozására; megjegyzi, hogy egyes uniós tagállamok úgy döntöttek, hogy jelentős összegekkel járulnak hozzá az alaphoz, míg mások igen korlátozott hozzájárulást nyújtottak; felkéri a Bizottságot, hogy teljes mértékben biztosítsa a Vészhelyzeti Alap politikai elszámoltathatóságát és pénzügyi átláthatóságát;

| 10. | emlékeztet, hogy az ENSZ Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 13. cikke rögzíti azt a jogot, hogy bárki elhagyhasson bármely országot, beleértve a sajátját; hangsúlyozza, hogy míg ez egy olyan szabadság és alapvető jog, amelyből mindenkinek részesülnie kellene, jelenleg csak a „globális Észak” polgárai és a „globális Dél” jobb módú polgárai tudják ezt a jogot gyakorolni; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet, hogy az ENSZ Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 13. cikke rögzíti azt a jogot, hogy bárki elhagyhasson bármely országot, beleértve a sajátját; hangsúlyozza, hogy míg ez egy olyan szabadság és alapvető jog, amelyből mindenkinek részesülnie kellene, jelenleg csak a „globális Észak” polgárai és a „globális Dél” jobb módú polgárai tudják ezt a jogot gyakorolni;

| 11. | felszólít az állandó letelepítési mechanizmus megszilárdítására, és felszólítja a tagállamokat, hogy sürgősen bocsássanak rendelkezésre a jelenlegi humanitárius katasztrófa nagyságának megfelelő számú letelepítési helyet; felszólít a menedékkérők és menekültek fogadásával kapcsolatos intézkedéseket finanszírozó uniós források jelentős növelésére; hangsúlyozza, hogy a migránsok integrálását prioritásként kell kezelni, különösen az oktatás, a foglalkoztatás, a lakhatás, az egészségügy és a szociális biztonság területén, annak érdekében, hogy valamennyi polgár azonos jogokban részesüljön; |
| --- | --- |

11.

felszólít az állandó letelepítési mechanizmus megszilárdítására, és felszólítja a tagállamokat, hogy sürgősen bocsássanak rendelkezésre a jelenlegi humanitárius katasztrófa nagyságának megfelelő számú letelepítési helyet; felszólít a menedékkérők és menekültek fogadásával kapcsolatos intézkedéseket finanszírozó uniós források jelentős növelésére; hangsúlyozza, hogy a migránsok integrálását prioritásként kell kezelni, különösen az oktatás, a foglalkoztatás, a lakhatás, az egészségügy és a szociális biztonság területén, annak érdekében, hogy valamennyi polgár azonos jogokban részesüljön;

| 12. | a menekültek fogadásával és jogaik védelmével kapcsolatban kiemeli a nemzetközi kötelezettségek betartásának fontosságát; üdvözli ezzel összefüggésben az Európai Bizottság eltökéltségét, ami a számos jogsértési eljárás elindításában mutatkozik meg; |
| --- | --- |

12.

a menekültek fogadásával és jogaik védelmével kapcsolatban kiemeli a nemzetközi kötelezettségek betartásának fontosságát; üdvözli ezzel összefüggésben az Európai Bizottság eltökéltségét, ami a számos jogsértési eljárás elindításában mutatkozik meg;

| 13. | felszólítja a közös európai menekültügyi rendszerben részt vevő valamennyi tagállamot, hogy gondoskodjanak annak gyors és maradéktalan átültetéséről és hatékony végrehajtásáról, biztosítva ezáltal a hatályos jogszabályoknak megfelelő, közös európai minimumszabályok betartását, többek között a menedékkérők fogadásának feltételei és az alapvető jogok tiszteletben tartása tekintetében; |
| --- | --- |

13.

felszólítja a közös európai menekültügyi rendszerben részt vevő valamennyi tagállamot, hogy gondoskodjanak annak gyors és maradéktalan átültetéséről és hatékony végrehajtásáról, biztosítva ezáltal a hatályos jogszabályoknak megfelelő, közös európai minimumszabályok betartását, többek között a menedékkérők fogadásának feltételei és az alapvető jogok tiszteletben tartása tekintetében;

| 14. | elítéli az EU tagállamaiban elkövetett, a migránsok és menekültek életét és méltóságát érintő valamennyi emberi jogi jogsértést; emlékeztet arra, hogy a nemzetközi joggal és az uniós joggal összhangban minden ember jogait tiszteletben kell tartani; felhívja az EU tagállamait, hogy tartsák tiszteletben a visszaküldés tilalmának elvét, és haladéktalanul vessenek véget minden olyan gyakorlatnak, amely megalapozatlan és hosszan tartó fogva tartást tesz lehetővé; sürgeti a menekülttáborokban uralkodó életkörülmények javítását és a táborok kapacitásának növelését; határozottan kijelenti, hogy az emberi jogokat mindenkor tiszteletben kell tartani, és hogy különös figyelmet kell fordítani a legkiszolgáltatottabb egyénekre, például a kísérő nélküli fiatalkorúakra, az idősekre és az egyedülálló nőkre; elutasít minden olyan kísérletet, amely arra irányul, hogy a fejlesztési támogatást összekapcsolja a hazatelepítési politikák vagy a határigazgatás területén folytatott együttműködéssel; |
| --- | --- |

14.

elítéli az EU tagállamaiban elkövetett, a migránsok és menekültek életét és méltóságát érintő valamennyi emberi jogi jogsértést; emlékeztet arra, hogy a nemzetközi joggal és az uniós joggal összhangban minden ember jogait tiszteletben kell tartani; felhívja az EU tagállamait, hogy tartsák tiszteletben a visszaküldés tilalmának elvét, és haladéktalanul vessenek véget minden olyan gyakorlatnak, amely megalapozatlan és hosszan tartó fogva tartást tesz lehetővé; sürgeti a menekülttáborokban uralkodó életkörülmények javítását és a táborok kapacitásának növelését; határozottan kijelenti, hogy az emberi jogokat mindenkor tiszteletben kell tartani, és hogy különös figyelmet kell fordítani a legkiszolgáltatottabb egyénekre, például a kísérő nélküli fiatalkorúakra, az idősekre és az egyedülálló nőkre; elutasít minden olyan kísérletet, amely arra irányul, hogy a fejlesztési támogatást összekapcsolja a hazatelepítési politikák vagy a határigazgatás területén folytatott együttműködéssel;

| 15. | úgy véli, hogy az emberi jogok megsértése és azok a problémák, amelyekkel a migráns és menekült nők és lányok a migrációs folyamat során szembesülnek, valamint e folyamatnak a nők társadalmi szerepének erősítésére és emberi jogaira gyakorolt hatásai rendkívüli jelentőségűek; hangsúlyozza, hogy a migrációval és a menekültválsággal kapcsolatos politikákba kifejezetten be kell építeni a nemek közötti egyenlőség szempontjait, és hogy mindenfajta szolgáltatást elérhetővé kell tenni, beleértve a szexuális és reproduktív egészségügyi szolgáltatásokat; felszólít különösen a nemi alapú megkülönböztetés és erőszak felszámolására a migrációval összefüggésben; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy az emberi jogok megsértése és azok a problémák, amelyekkel a migráns és menekült nők és lányok a migrációs folyamat során szembesülnek, valamint e folyamatnak a nők társadalmi szerepének erősítésére és emberi jogaira gyakorolt hatásai rendkívüli jelentőségűek; hangsúlyozza, hogy a migrációval és a menekültválsággal kapcsolatos politikákba kifejezetten be kell építeni a nemek közötti egyenlőség szempontjait, és hogy mindenfajta szolgáltatást elérhetővé kell tenni, beleértve a szexuális és reproduktív egészségügyi szolgáltatásokat; felszólít különösen a nemi alapú megkülönböztetés és erőszak felszámolására a migrációval összefüggésben;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a gyermekek zaklatással és kizsákmányolással szembeni mindenkori védelme érdekében meg kell erősíteni a gyermekvédelem meglévő mechanizmusait, többek között olyan alapvető szolgáltatások nyújtása révén, mint orvosi ellátás, pszichológiai támogatás, színvonalas oktatás, valamint a különböző tagállamokba történő fokozatos integrálásukra irányuló konkrét intézkedéseket; felszólít arra, hogy fordítsanak különös figyelmet a szétválasztott családok és a hátramaradt családtagok szükségleteire, elősegítve a családok egyesítését; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a gyermekek zaklatással és kizsákmányolással szembeni mindenkori védelme érdekében meg kell erősíteni a gyermekvédelem meglévő mechanizmusait, többek között olyan alapvető szolgáltatások nyújtása révén, mint orvosi ellátás, pszichológiai támogatás, színvonalas oktatás, valamint a különböző tagállamokba történő fokozatos integrálásukra irányuló konkrét intézkedéseket; felszólít arra, hogy fordítsanak különös figyelmet a szétválasztott családok és a hátramaradt családtagok szükségleteire, elősegítve a családok egyesítését;

| 17. | úgy véli, hogy azok a kérdések és problémák, amelyekkel a nők, a gyermekek és a kiszolgáltatott csoportok (mint az idősek, a speciális szükségletű személyek, a fogyatékossággal élők, az LMBTI emberek, a kisebbségek és mások) a migrációs folyamat során az Európai Unión belül szembesülnek, valamint azok a hatások, amelyeket e problémák e személyek és csoportok társadalmi szerepének erősítésére és emberi jogaira gyakorolnak, rendkívüli jelentőségűek; hangsúlyozza, hogy alapvető fontosságú, hogy a migrációs politikák befogadó megközelítést kövessenek, amely valamennyi kiszolgáltatott csoport sajátos jellemzőit figyelembe veszi, és felszólít arra, hogy ezt a megközelítést valamennyi migrációs politikába foglalják bele; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy azok a kérdések és problémák, amelyekkel a nők, a gyermekek és a kiszolgáltatott csoportok (mint az idősek, a speciális szükségletű személyek, a fogyatékossággal élők, az LMBTI emberek, a kisebbségek és mások) a migrációs folyamat során az Európai Unión belül szembesülnek, valamint azok a hatások, amelyeket e problémák e személyek és csoportok társadalmi szerepének erősítésére és emberi jogaira gyakorolnak, rendkívüli jelentőségűek; hangsúlyozza, hogy alapvető fontosságú, hogy a migrációs politikák befogadó megközelítést kövessenek, amely valamennyi kiszolgáltatott csoport sajátos jellemzőit figyelembe veszi, és felszólít arra, hogy ezt a megközelítést valamennyi migrációs politikába foglalják bele;

| 18. | sajnálatosnak tartja azt a tendenciát, amely az „irreguláris” migráció elleni küzdelmet helyezi előtérbe, ugyanakkor nem fordít elegendő figyelmet a mobilitás és a migráció legális formáira és a körkörös migrációból származó kölcsönös előnyök kihasználására; felszólít a legális migrációval és mobilitással kapcsolatos jobb keretrendszer – többek között a körkörös és ideiglenes migrációval kapcsolatos rendszerek – létrehozására, a jobb tájékoztatásra, védelemre és indulás előtti képzésre, valamint további biztonságos és legális migrációs csatornák és humanitárius folyosók létrehozására, oly módon, hogy több vízumot, különösen humanitárius vízumot állítanak ki a konfliktusok vagy humanitárius válságok által sújtott országokból származó migránsok számára, illetve megkönnyítik a munkavállalók családjainak egyesítését és legális migrációs csatornákat biztosítanak számukra; felszólítja az EU-t, hogy tegye lehetővé a menedékkérelmek Unión kívüli területekről történő benyújtását, ily módon támogatva az EU-ba való biztonságos és legális belépést; |
| --- | --- |

18.

sajnálatosnak tartja azt a tendenciát, amely az „irreguláris” migráció elleni küzdelmet helyezi előtérbe, ugyanakkor nem fordít elegendő figyelmet a mobilitás és a migráció legális formáira és a körkörös migrációból származó kölcsönös előnyök kihasználására; felszólít a legális migrációval és mobilitással kapcsolatos jobb keretrendszer – többek között a körkörös és ideiglenes migrációval kapcsolatos rendszerek – létrehozására, a jobb tájékoztatásra, védelemre és indulás előtti képzésre, valamint további biztonságos és legális migrációs csatornák és humanitárius folyosók létrehozására, oly módon, hogy több vízumot, különösen humanitárius vízumot állítanak ki a konfliktusok vagy humanitárius válságok által sújtott országokból származó migránsok számára, illetve megkönnyítik a munkavállalók családjainak egyesítését és legális migrációs csatornákat biztosítanak számukra; felszólítja az EU-t, hogy tegye lehetővé a menedékkérelmek Unión kívüli területekről történő benyújtását, ily módon támogatva az EU-ba való biztonságos és legális belépést;

| 19. | az embercsempészet és az emberkereskedelem elleni küzdelem javítására irányuló közös konkrét intézkedésekre szólít fel; hangsúlyozza, hogy ezen intézkedéseknek intézményi és adminisztratív kapacitásépítést, a szabályozási keret javítását és közös operatív lépéseket kell magukban foglalniuk, kiegészítve mindezt a kapcsolódó kockázatelemzésekkel és információcserével; emlékeztet arra, hogy az embercsempészet véget ér, mihelyt a migránsok megérkeznek a célállomásra, míg az emberkereskedelem az áldozatok folyamatos kizsákmányolását és ellenőrzését is magában foglalja; |
| --- | --- |

19.

az embercsempészet és az emberkereskedelem elleni küzdelem javítására irányuló közös konkrét intézkedésekre szólít fel; hangsúlyozza, hogy ezen intézkedéseknek intézményi és adminisztratív kapacitásépítést, a szabályozási keret javítását és közös operatív lépéseket kell magukban foglalniuk, kiegészítve mindezt a kapcsolódó kockázatelemzésekkel és információcserével; emlékeztet arra, hogy az embercsempészet véget ér, mihelyt a migránsok megérkeznek a célállomásra, míg az emberkereskedelem az áldozatok folyamatos kizsákmányolását és ellenőrzését is magában foglalja;

| 20. | kiemeli, hogy az EU tagállamainak és az AKCS-országoknak is szigorú büntetőjogi szankciókat kell alkalmazniuk az emberkereskedelemmel és az embercsempészettel szemben, valamint az EU területén a kiszolgáltatott migránsokat kizsákmányoló egyénekkel és csoportokkal szemben; hangsúlyozza, hogy széleskörű információs kampányokra van szükség azon kockázatok megismertetése érdekében, amelyekkel azok az emberek szembesülnek, akik életüket embercsempészekre bízzák vagy emberkereskedelem áldozataivá válnak; határozottan elítéli az emberkereskedelmet és embercsempészetet szervező, az emberéleteket semmibe vevő bűnözői hálózatokat, és sürgős fellépésre szólít fel az ilyen hálózatok felszámolása érdekében; támogatja ezért az AKCS–EU Tanács 2015. júniusi ajánlásait; |
| --- | --- |

20.

kiemeli, hogy az EU tagállamainak és az AKCS-országoknak is szigorú büntetőjogi szankciókat kell alkalmazniuk az emberkereskedelemmel és az embercsempészettel szemben, valamint az EU területén a kiszolgáltatott migránsokat kizsákmányoló egyénekkel és csoportokkal szemben; hangsúlyozza, hogy széleskörű információs kampányokra van szükség azon kockázatok megismertetése érdekében, amelyekkel azok az emberek szembesülnek, akik életüket embercsempészekre bízzák vagy emberkereskedelem áldozataivá válnak; határozottan elítéli az emberkereskedelmet és embercsempészetet szervező, az emberéleteket semmibe vevő bűnözői hálózatokat, és sürgős fellépésre szólít fel az ilyen hálózatok felszámolása érdekében; támogatja ezért az AKCS–EU Tanács 2015. júniusi ajánlásait;

| 21. | felszólít a határokon átnyúló rendőrségi együttműködés és hírszerzési információmegosztás javítására, ami segíteni fogja a szervezett bűnözői tevékenységek elleni küzdelmet; |
| --- | --- |

21.

felszólít a határokon átnyúló rendőrségi együttműködés és hírszerzési információmegosztás javítására, ami segíteni fogja a szervezett bűnözői tevékenységek elleni küzdelmet;

| 22. | felszólítja a tagállamokat, hogy nagyobb mértékben járuljanak hozzá a meglévő letelepítési programokhoz, és fokozottabban támogassák a huzamos időre érkező menekültek és lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek befogadó közösségekbe történő integrálódását, különösen azon uniós tagállamok esetében, amelyek semmilyen hozzájárulást nem nyújtottak; felszólítja az Uniót, hogy növelje támogatását; |
| --- | --- |

22.

felszólítja a tagállamokat, hogy nagyobb mértékben járuljanak hozzá a meglévő letelepítési programokhoz, és fokozottabban támogassák a huzamos időre érkező menekültek és lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek befogadó közösségekbe történő integrálódását, különösen azon uniós tagállamok esetében, amelyek semmilyen hozzájárulást nem nyújtottak; felszólítja az Uniót, hogy növelje támogatását;

| 23. | felhívja a tagállamokat, hogy hajtsák végre a nyilvánvalóan nemzetközi védelemre szoruló 160 000 ember uniós területen belüli áthelyezésére vonatkozó tanácsi határozatot; |
| --- | --- |

23.

felhívja a tagállamokat, hogy hajtsák végre a nyilvánvalóan nemzetközi védelemre szoruló 160 000 ember uniós területen belüli áthelyezésére vonatkozó tanácsi határozatot;

| 24. | hangsúlyozza, hogy a tagállamok minden arra irányuló kísérlete, hogy „visszatoloncoljanak” migránsokat, akik nem kaptak lehetőséget menedékkérelem benyújtására, ellentétes az uniós és a nemzetközi joggal; rámutat, hogy az egyéni körülményeket figyelmen kívül hagyó kollektív kiutasítás a nemzetközi jog megsértését jelenti; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a tagállamok minden arra irányuló kísérlete, hogy „visszatoloncoljanak” migránsokat, akik nem kaptak lehetőséget menedékkérelem benyújtására, ellentétes az uniós és a nemzetközi joggal; rámutat, hogy az egyéni körülményeket figyelmen kívül hagyó kollektív kiutasítás a nemzetközi jog megsértését jelenti;

| 25. | emlékeztet arra, hogy a migránsok hazatelepítését biztonságos körülmények között, lehetőleg önkéntes beleegyezésükkel kell végrehajtani, és kizárólag azt követően, hogy kérelmüket megfelelő módon, az egyes migránsok alapvető és eljárási jogaival teljes összhangban, egyedileg megvizsgálták; |
| --- | --- |

25.

emlékeztet arra, hogy a migránsok hazatelepítését biztonságos körülmények között, lehetőleg önkéntes beleegyezésükkel kell végrehajtani, és kizárólag azt követően, hogy kérelmüket megfelelő módon, az egyes migránsok alapvető és eljárási jogaival teljes összhangban, egyedileg megvizsgálták;

| 26. | emlékeztet arra, hogy a fegyverexport és a fejlődő országokból kiinduló jogellenes tőkeáramlások elleni küzdelmet szolgáló erőfeszítések korlátozott volta negatív hatással van a gazdasági és társadalmi fejlődésre, valamint a békére, a biztonságra és az emberi jogokra a fejlődő országokban, ezáltal hozzájárul az instabilitáshoz és a migrációs hullámhoz; hangsúlyozza ezenkívül, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciája, különösen az EU kereskedelmi, halászati és mezőgazdasági politikájának meghatározásakor, alapvető fontosságú e hatások elkerüléséhez; |
| --- | --- |

26.

emlékeztet arra, hogy a fegyverexport és a fejlődő országokból kiinduló jogellenes tőkeáramlások elleni küzdelmet szolgáló erőfeszítések korlátozott volta negatív hatással van a gazdasági és társadalmi fejlődésre, valamint a békére, a biztonságra és az emberi jogokra a fejlődő országokban, ezáltal hozzájárul az instabilitáshoz és a migrációs hullámhoz; hangsúlyozza ezenkívül, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciája, különösen az EU kereskedelmi, halászati és mezőgazdasági politikájának meghatározásakor, alapvető fontosságú e hatások elkerüléséhez;

| 27. | felszólítja az EU-t és tagállamait, valamint az AKCS-államokat, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciájával összhangban vizsgálják felül fegyverkereskedelmi jogszabályaikat, és erősítsék meg a szürke piac és az illegális fegyverkereskedelem elleni intézkedéseket; |
| --- | --- |

27.

felszólítja az EU-t és tagállamait, valamint az AKCS-államokat, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciájával összhangban vizsgálják felül fegyverkereskedelmi jogszabályaikat, és erősítsék meg a szürke piac és az illegális fegyverkereskedelem elleni intézkedéseket;

| 28. | arra szólít fel, hogy a klímamenekültek problémáját a meglévő jogi eszközök vagy alapelvek kiterjesztésével kezeljék, ami egy koherens és kötelező erejű megoldást tenne lehetővé; felhívja ezzel kapcsolatban az EU-t, hogy bocsássa rendelkezésre a korábban megígért klímafinanszírozási forrásokat, hogy megvalósuljon – a szegénység felszámolását célzó hagyományos fejlesztési segélyen felül – a klímafinanszírozás mobilizálására vonatkozó közös cél; |
| --- | --- |

28.

arra szólít fel, hogy a klímamenekültek problémáját a meglévő jogi eszközök vagy alapelvek kiterjesztésével kezeljék, ami egy koherens és kötelező erejű megoldást tenne lehetővé; felhívja ezzel kapcsolatban az EU-t, hogy bocsássa rendelkezésre a korábban megígért klímafinanszírozási forrásokat, hogy megvalósuljon – a szegénység felszámolását célzó hagyományos fejlesztési segélyen felül – a klímafinanszírozás mobilizálására vonatkozó közös cél;

| 29. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Tanácsnak, az Európai Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az uniós tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Afrikai Unió tagállamainak és intézményeinek, az Egyesült Nemzetek főtitkárának, az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének, a Pánafrikai Parlament elnökének, a közel-keleti országok és az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Unió a Mediterrán Térségért főtitkárának. |
| --- | --- |

29.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Tanácsnak, az Európai Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az uniós tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Afrikai Unió tagállamainak és intézményeinek, az Egyesült Nemzetek főtitkárának, az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének, a Pánafrikai Parlament elnökének, a közel-keleti országok és az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Unió a Mediterrán Térségért főtitkárának.

ÁLLÁSFOGLALÁS (7)

A választások után Burundiban kialakult helyzetről

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | 2015. december 7–9-én Brüsszelben (Belgium) ülésezve, |
| --- | --- |

—

2015. december 7–9-én Brüsszelben (Belgium) ülésezve,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a felülvizsgált Cotonoui Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a felülvizsgált Cotonoui Megállapodásra,

| — | tekintettel a Burundira vonatkozó, a békét és a megbékélést célzó 2000. augusztus 28-i arushai megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Burundira vonatkozó, a békét és a megbékélést célzó 2000. augusztus 28-i arushai megállapodásra,

| — | tekintettel Burundi alkotmányára és különösen annak 96. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Burundi alkotmányára és különösen annak 96. cikkére,

| — | tekintettel a demokráciáról, a választásokról és a kormányzásról szóló afrikai chartára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokráciáról, a választásokról és a kormányzásról szóló afrikai chartára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a burundi helyzetről szóló, 2248 (2015) sz., 2015. november 12-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a burundi helyzetről szóló, 2248 (2015) sz., 2015. november 12-i határozatára,

| — | tekintettel Jan Eliasson, az ENSZ főtitkárhelyettese, Nkosazana Dlamini-Zuma, az Afrikai Unió elnöke és Federica Mogherini, az Európai Bizottság alelnöke/az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője 2015. november 12-i közös nyilatkozatára; |
| --- | --- |

—

tekintettel Jan Eliasson, az ENSZ főtitkárhelyettese, Nkosazana Dlamini-Zuma, az Afrikai Unió elnöke és Federica Mogherini, az Európai Bizottság alelnöke/az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője 2015. november 12-i közös nyilatkozatára;

| — | tekintettel az Afrikai Unió Béke és Biztonsági Tanácsának a burundi helyzetről szóló, 2015. június 13-i, október 17-i és november 13-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió Béke és Biztonsági Tanácsának a burundi helyzetről szóló, 2015. június 13-i, október 17-i és november 13-i határozatára,

| — | tekintettel a Kelet-afrikai Közösség 2015. május 31-i és július 6-i nyilatkozatára a burundi helyzetről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kelet-afrikai Közösség 2015. május 31-i és július 6-i nyilatkozatára a burundi helyzetről,

| — | tekintettel az AKCS–EU közös parlamenti közgyűlés társelnökeinek 2015. június 17-i, a burundi helyzetről szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU közös parlamenti közgyűlés társelnökeinek 2015. június 17-i, a burundi helyzetről szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel a burundi helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló, 2015. október 1-jei 2015/1755/EU tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a burundi helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló, 2015. október 1-jei 2015/1755/EU tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel a Burundiról szóló 2015. március 16-i, május 18-i, június 22-i és november 16-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Burundiról szóló 2015. március 16-i, május 18-i, június 22-i és november 16-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek a Burundiban kialakult helyzetről szóló, 2015. július 9-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek a Burundiban kialakult helyzetről szóló, 2015. július 9-i állásfoglalására,

| — | tekintettel a Cotonoui Megállapodás 96. cikke alapján a burundi hatóságokkal való konzultációk megkezdését kezdeményező, 2015. október 26-i uniós határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cotonoui Megállapodás 96. cikke alapján a burundi hatóságokkal való konzultációk megkezdését kezdeményező, 2015. október 26-i uniós határozatra,

| — | tekintettel az Európai Unió Tanácsának az Európai Unió és a Burundi Köztársaság közötti, a Cotonoui Megállapodás 96. cikke szerinti konzultációkról szóló, 2015. december 8-án elfogadott következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Tanácsának az Európai Unió és a Burundi Köztársaság közötti, a Cotonoui Megállapodás 96. cikke szerinti konzultációkról szóló, 2015. december 8-án elfogadott következtetéseire,

| A. | mivel Burundi alkotmányának 96. cikke és a békét és a megbékélést célzó arushai megállapodás II. jegyzőkönyve 7. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy Burundi elnökét közvetlen és általános választójog alapján ötéves, egyszer megújítható időtartamra kell megválasztani; |
| --- | --- |

A.

mivel Burundi alkotmányának 96. cikke és a békét és a megbékélést célzó arushai megállapodás II. jegyzőkönyve 7. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy Burundi elnökét közvetlen és általános választójog alapján ötéves, egyszer megújítható időtartamra kell megválasztani;

| B. | mivel Burundiban 2015. június 29-én parlamenti és helyi választásokat, 2015. július 21-én pedig elnökválasztást tartottak, mivel a nemzetközi közösség megfigyelői úgy ítélték meg, hogy egyik választási folyamat sem volt átlátható, inkluzív, szabad és hiteles; mivel ezért az Afrikai Unió nem küldött megfigyelőket a választásokra, az EU felfüggesztette a Burundiba indított választási megfigyelő misszióját, és a burundi ellenzék jelentős része a választások bojkottálása mellett döntött; |
| --- | --- |

B.

mivel Burundiban 2015. június 29-én parlamenti és helyi választásokat, 2015. július 21-én pedig elnökválasztást tartottak, mivel a nemzetközi közösség megfigyelői úgy ítélték meg, hogy egyik választási folyamat sem volt átlátható, inkluzív, szabad és hiteles; mivel ezért az Afrikai Unió nem küldött megfigyelőket a választásokra, az EU felfüggesztette a Burundiba indított választási megfigyelő misszióját, és a burundi ellenzék jelentős része a választások bojkottálása mellett döntött;

| C. | mivel Nkurunziza elnök egy újabb elnöki időszakra történő jelölése – amely időszakot a nemzetközi közösség és a burundi ellenzék egy része egy harmadik időszaknak tekint – és a 2015. július 21-i választások az országot a polgárháború befejezése óta tapasztalt legmélyebb politikai válságba taszították; |
| --- | --- |

C.

mivel Nkurunziza elnök egy újabb elnöki időszakra történő jelölése – amely időszakot a nemzetközi közösség és a burundi ellenzék egy része egy harmadik időszaknak tekint – és a 2015. július 21-i választások az országot a polgárháború befejezése óta tapasztalt legmélyebb politikai válságba taszították;

| D. | mivel a burundi kormány nem vette teljes mértékben figyelembe az Afrikai Unió és a Kelet-afrikai Közösség (EAC) által 2015. június 13-án, illetve 2015. július 6-án elfogadott határozatokat és ajánlásokat, amelyek teljes körű végrehajtása előkészítette volna a terepet a hiteles és az egész társadalom részvételével zajló választásokhoz; |
| --- | --- |

D.

mivel a burundi kormány nem vette teljes mértékben figyelembe az Afrikai Unió és a Kelet-afrikai Közösség (EAC) által 2015. június 13-án, illetve 2015. július 6-án elfogadott határozatokat és ajánlásokat, amelyek teljes körű végrehajtása előkészítette volna a terepet a hiteles és az egész társadalom részvételével zajló választásokhoz;

| E. | mivel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztossága és más emberi jogi szervezetek szerint az országban mind a választás előtt, mind az azt követő időszakban különösen az ellenzéki aktivisták, emberi jogi jogvédők és újságírók – többek között Pierre Claver Mbonimpa – ellen irányuló, politikai indíttatású emberi jogi jogsértésekre, emberi jogi visszaélésekre és erőszakra és erőszakos cselekményekre került sor; mivel széles körben elterjedt az a vélemény, hogy ezek többnyire, de nem kizárólag, állami intézményekhez kötődnek; mivel biztonságáért és a burundi lakosság védelméért – a jogállamiság, az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartása mellett – elsősorban a burundi kormány felel; |
| --- | --- |

E.

mivel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztossága és más emberi jogi szervezetek szerint az országban mind a választás előtt, mind az azt követő időszakban különösen az ellenzéki aktivisták, emberi jogi jogvédők és újságírók – többek között Pierre Claver Mbonimpa – ellen irányuló, politikai indíttatású emberi jogi jogsértésekre, emberi jogi visszaélésekre és erőszakra és erőszakos cselekményekre került sor; mivel széles körben elterjedt az a vélemény, hogy ezek többnyire, de nem kizárólag, állami intézményekhez kötődnek; mivel biztonságáért és a burundi lakosság védelméért – a jogállamiság, az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartása mellett – elsősorban a burundi kormány felel;

| F. | mivel a burundi politikai helyzet romlása következtében több mint 200 000 ember vált belső menekültté vagy menekült a szomszédos országokba; mivel 2015 júliusában az EU megerősítette humanitárius támogatását és további 4,5 millió eurót mozgósított a lakóhelyüket elhagyni kényszerült emberek javára; |
| --- | --- |

F.

mivel a burundi politikai helyzet romlása következtében több mint 200 000 ember vált belső menekültté vagy menekült a szomszédos országokba; mivel 2015 júliusában az EU megerősítette humanitárius támogatását és további 4,5 millió eurót mozgósított a lakóhelyüket elhagyni kényszerült emberek javára;

| G. | mivel 2015. október 26-án az Unió kérte a Cotonoui Megállapodás 96. cikke alapján folytatott konzultációk megkezdését a megállapodás lényeges elemei – nevezetesen az emberi jogokra, a demokratikus alapelvekre és a jogállamiságra vonatkozó rendelkezések – nem teljesítésének kivizsgálása céljából; mivel az említett konzultációk 2015. december 8-án megkezdődtek; |
| --- | --- |

G.

mivel 2015. október 26-án az Unió kérte a Cotonoui Megállapodás 96. cikke alapján folytatott konzultációk megkezdését a megállapodás lényeges elemei – nevezetesen az emberi jogokra, a demokratikus alapelvekre és a jogállamiságra vonatkozó rendelkezések – nem teljesítésének kivizsgálása céljából; mivel az említett konzultációk 2015. december 8-án megkezdődtek;

| H. | mivel a Burundiban kialakult politikai patthelyzet, amelyet a burundi érdekelt felek közötti párbeszéd hiánya jellemez, valamint a biztonsági és gazdasági helyzet ebből fakadó romlása súlyos következményekkel jár a lakosságra nézve, és komolyan veszélyezteti a térség stabilitását; |
| --- | --- |

H.

mivel a Burundiban kialakult politikai patthelyzet, amelyet a burundi érdekelt felek közötti párbeszéd hiánya jellemez, valamint a biztonsági és gazdasági helyzet ebből fakadó romlása súlyos következményekkel jár a lakosságra nézve, és komolyan veszélyezteti a térség stabilitását;

| I. | mivel a nemzetközi közösség az arushai megállapodás őreként fontos szerepet játszik a régióban; mivel azonban a válság kezelésére és a politikai erők közötti párbeszéd helyreállítására irányuló regionális és szubregionális erőfeszítések mindeddig nem hoztak elegendő pozitív eredményt; |
| --- | --- |

I.

mivel a nemzetközi közösség az arushai megállapodás őreként fontos szerepet játszik a régióban; mivel azonban a válság kezelésére és a politikai erők közötti párbeszéd helyreállítására irányuló regionális és szubregionális erőfeszítések mindeddig nem hoztak elegendő pozitív eredményt;

| J. | mivel 2015. augusztus 1-jén Addisz-Abebában találkoztak a politikai ellenzék és a civil társadalom képviselői, hogy létrehozzák az arushai megállapodás és a jogállamiság tiszteletben tartását célzó nemzeti tanácsot; |
| --- | --- |

J.

mivel 2015. augusztus 1-jén Addisz-Abebában találkoztak a politikai ellenzék és a civil társadalom képviselői, hogy létrehozzák az arushai megállapodás és a jogállamiság tiszteletben tartását célzó nemzeti tanácsot;

| K. | mivel az elnök 2015. szeptember 23-án rendeletet írt alá a Burundin belüli párbeszédért felelős nemzeti bizottság létrehozásáról, melynek feladata, hogy hat hónapon keresztül vezesse a tárgyalásokat; mivel a civil társadalom jelentős része igen szkeptikusnak mutatkozott e bizottság potenciális eredményeit illetően; |
| --- | --- |

K.

mivel az elnök 2015. szeptember 23-án rendeletet írt alá a Burundin belüli párbeszédért felelős nemzeti bizottság létrehozásáról, melynek feladata, hogy hat hónapon keresztül vezesse a tárgyalásokat; mivel a civil társadalom jelentős része igen szkeptikusnak mutatkozott e bizottság potenciális eredményeit illetően;

| L. | mivel az Afrikai Unió, az EU és az Egyesült Államok utazási tilalmat vezettek be, valamint elrendelték azon kormányzati és ellenzéki vezetők vagyoni eszközeinek befagyasztását, akiknek a fellépései és nyilatkozatai hozzájárulnak az erőszak tartós fennmaradásához, és akadályozzák a burundi válság politikai megoldását; |
| --- | --- |

L.

mivel az Afrikai Unió, az EU és az Egyesült Államok utazási tilalmat vezettek be, valamint elrendelték azon kormányzati és ellenzéki vezetők vagyoni eszközeinek befagyasztását, akiknek a fellépései és nyilatkozatai hozzájárulnak az erőszak tartós fennmaradásához, és akadályozzák a burundi válság politikai megoldását;

| M. | mivel az Afrikai Unió Béke- és Biztonsági Tanácsa 2015. október 17-én a készenléti tervek véglegesítését kérte, melyek célja – amennyiben a helyzet úgy kívánja – egy afrikai vezetésű misszió bevetése Burundiban az erőszak megakadályozása érdekében, továbbá megállapodott a Burundiban elkövetett emberi jogi jogsértések és a civil lakossággal szembeni visszaélések alapos kivizsgálásáról; |
| --- | --- |

M.

mivel az Afrikai Unió Béke- és Biztonsági Tanácsa 2015. október 17-én a készenléti tervek véglegesítését kérte, melyek célja – amennyiben a helyzet úgy kívánja – egy afrikai vezetésű misszió bevetése Burundiban az erőszak megakadályozása érdekében, továbbá megállapodott a Burundiban elkövetett emberi jogi jogsértések és a civil lakossággal szembeni visszaélések alapos kivizsgálásáról;

| N. | mivel 2015. november 30-án az ENSZ főtitkára, Ban Ki Mun három javaslatot tett a Biztonsági Tanácsnak, amelyekben az ENSZ burundi jelenlétére vonatkozó mandátum felülvizsgálatát javasolja a fejlemények alapján; mivel a javaslatok között szerepel egy békefenntartó misszió bevetése is, amennyiben a helyzet ezt indokolná; |
| --- | --- |

N.

mivel 2015. november 30-án az ENSZ főtitkára, Ban Ki Mun három javaslatot tett a Biztonsági Tanácsnak, amelyekben az ENSZ burundi jelenlétére vonatkozó mandátum felülvizsgálatát javasolja a fejlemények alapján; mivel a javaslatok között szerepel egy békefenntartó misszió bevetése is, amennyiben a helyzet ezt indokolná;

| O. | mivel az Afrikai Unió és más nemzetközi szereplők több ízben is szorgalmazták az összes érdekelt bevonásával megvalósuló, az arushai megállapodás és a burundi alkotmány tiszteletben tartásán alapuló inkluzív párbeszédet a burundi konfliktus konszenzusos megoldása érdekében; mivel az EU és az ENSZ támogatják ezt a felhívást; |
| --- | --- |

O.

mivel az Afrikai Unió és más nemzetközi szereplők több ízben is szorgalmazták az összes érdekelt bevonásával megvalósuló, az arushai megállapodás és a burundi alkotmány tiszteletben tartásán alapuló inkluzív párbeszédet a burundi konfliktus konszenzusos megoldása érdekében; mivel az EU és az ENSZ támogatják ezt a felhívást;

| P. | mivel az Afrikai Unió, az EU és az ENSZ teljes körű támogatását élvezve folytatódnak a közvetítésre irányuló erőfeszítések a burundi válság konszenzusos és békés megoldását célzó, Burundin belüli párbeszéd elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

P.

mivel az Afrikai Unió, az EU és az ENSZ teljes körű támogatását élvezve folytatódnak a közvetítésre irányuló erőfeszítések a burundi válság konszenzusos és békés megoldását célzó, Burundin belüli párbeszéd elősegítése érdekében;

| Q. | mivel az Unió jelentős mértékben hozzájárul Burundi éves költségvetéséhez, amelynek közel fele nemzetközi segélyekből származik, és a közelmúltban 432 millió eurót irányzott elő Burundi számára a 2014–2020 közötti időre szóló Európai Fejlesztési Alapból; |
| --- | --- |

Q.

mivel az Unió jelentős mértékben hozzájárul Burundi éves költségvetéséhez, amelynek közel fele nemzetközi segélyekből származik, és a közelmúltban 432 millió eurót irányzott elő Burundi számára a 2014–2020 közötti időre szóló Európai Fejlesztési Alapból;

| R. | mivel a burundi hatóságok az 530/1597. számú rendelettel felfüggesztették tíz emberi jogi szervezet (nevezetesen: ACAT–Burundi, APRODH, AMINA, FOCODE, FORSC, FONTAINE–ISOKO, Maison Shalon, PARCEM, RCP és SPPDF) tevékenységét, és befagyasztották bankszámláikat; |
| --- | --- |

R.

mivel a burundi hatóságok az 530/1597. számú rendelettel felfüggesztették tíz emberi jogi szervezet (nevezetesen: ACAT–Burundi, APRODH, AMINA, FOCODE, FORSC, FONTAINE–ISOKO, Maison Shalon, PARCEM, RCP és SPPDF) tevékenységét, és befagyasztották bankszámláikat;

| 1. | rendkívül aggasztónak találja a Burundiban kialakult súlyos biztonsági és politikai helyzetet, valamint a rohamos mértékben romló humanitárius helyzetet és annak az egész alrégió biztonságára és stabilitására kiható lehetséges következményeit; |
| --- | --- |

1.

rendkívül aggasztónak találja a Burundiban kialakult súlyos biztonsági és politikai helyzetet, valamint a rohamos mértékben romló humanitárius helyzetet és annak az egész alrégió biztonságára és stabilitására kiható lehetséges következményeit;

| 2. | elítéli a közelmúltbeli erőszakos támadásokat és a szaporodó emberi jogi jogsértéseket és visszaéléseket, ideértve a gyilkosságokat, a bírósági eljárás nélküli kivégzéseket, az egyének testi épségének megsértését, a kínzást és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódot, az önkényes letartóztatásokat és a jogellenes fogva tartásokat, a sajtószabadság és a véleménynyilvánítás szabadságának megsértését, valamint a büntetlenség általános elterjedtségét; |
| --- | --- |

2.

elítéli a közelmúltbeli erőszakos támadásokat és a szaporodó emberi jogi jogsértéseket és visszaéléseket, ideértve a gyilkosságokat, a bírósági eljárás nélküli kivégzéseket, az egyének testi épségének megsértését, a kínzást és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódot, az önkényes letartóztatásokat és a jogellenes fogva tartásokat, a sajtószabadság és a véleménynyilvánítás szabadságának megsértését, valamint a büntetlenség általános elterjedtségét;

| 3. | követeli az erőszak, az emberi jogi visszaélések és az ellenzék politikai megfélemlítésének azonnali beszüntetését, valamint a nemzetközi jogot és az emberi jogokat szigorúan betartva a politikai pártokhoz kötődő fegyveres csoportok haladéktalan leszerelését; |
| --- | --- |

3.

követeli az erőszak, az emberi jogi visszaélések és az ellenzék politikai megfélemlítésének azonnali beszüntetését, valamint a nemzetközi jogot és az emberi jogokat szigorúan betartva a politikai pártokhoz kötődő fegyveres csoportok haladéktalan leszerelését;

| 4. | rámutat, hogy a Burundiban tevékenykedő fegyveres csoportokon belül sok a fiatal, és kéri a nemzetközi közösséget, hogy fordítson különös figyelmet beilleszkedésükre és a békés politikai folyamatban való részvételük elősegítésére; |
| --- | --- |

4.

rámutat, hogy a Burundiban tevékenykedő fegyveres csoportokon belül sok a fiatal, és kéri a nemzetközi közösséget, hogy fordítson különös figyelmet beilleszkedésükre és a békés politikai folyamatban való részvételük elősegítésére;

| 5. | felszólítja valamennyi burundi felet arra, hogy tartózkodjon minden olyan lépéstől, amely veszélyeztetné az ország békéjét és biztonságát; határozottan elítél minden olyan nyilvános nyilatkozatot, amelynek célja, hogy erőszakra vagy gyűlöletre uszítson a burundi társadalom különböző csoportjai ellen, mivel ezek súlyosbíthatják a jelenlegi feszültségeket, továbbá felhívja valamennyi szereplőt, hogy tartózkodjon az ilyen nyilatkozatoktól; |
| --- | --- |

5.

felszólítja valamennyi burundi felet arra, hogy tartózkodjon minden olyan lépéstől, amely veszélyeztetné az ország békéjét és biztonságát; határozottan elítél minden olyan nyilvános nyilatkozatot, amelynek célja, hogy erőszakra vagy gyűlöletre uszítson a burundi társadalom különböző csoportjai ellen, mivel ezek súlyosbíthatják a jelenlegi feszültségeket, továbbá felhívja valamennyi szereplőt, hogy tartózkodjon az ilyen nyilatkozatoktól;

| 6. | emlékezteti a burundi hatóságokat azon kötelezettségükre, hogy garantálják a biztonságot Burundiban, és a burundi alkotmányban, az afrikai emberek és népek jogainak chartájában és más nemzetközi és regionális emberi jogi eszközökben foglaltak szerint szavatolják az emberi jogokat, a polgári és politikai jogokat és az alapvető szabadságokat; |
| --- | --- |

6.

emlékezteti a burundi hatóságokat azon kötelezettségükre, hogy garantálják a biztonságot Burundiban, és a burundi alkotmányban, az afrikai emberek és népek jogainak chartájában és más nemzetközi és regionális emberi jogi eszközökben foglaltak szerint szavatolják az emberi jogokat, a polgári és politikai jogokat és az alapvető szabadságokat;

| 7. | ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy az EU Burundival fennálló partnerségét a Cotonoui Megállapodás szabályozza, valamint hogy minden félnek tiszteletben kell tartania és végre kell hajtania a szóban forgó megállapodás feltételeit, különös tekintettel az emberi jogok tiszteletben tartására; emlékeztet arra, hogy a Cotonoui Megállapodás 96. cikke az emberi jogok, a demokratikus elvek és a jogállamiság megsértése esetére konzultációs eljárás megindításának lehetőségéről rendelkezik, és ezzel kapcsolatban üdvözli az EU azon döntését, hogy az e cikk szerinti konzultációk megkezdését kéri; |
| --- | --- |

7.

ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy az EU Burundival fennálló partnerségét a Cotonoui Megállapodás szabályozza, valamint hogy minden félnek tiszteletben kell tartania és végre kell hajtania a szóban forgó megállapodás feltételeit, különös tekintettel az emberi jogok tiszteletben tartására; emlékeztet arra, hogy a Cotonoui Megállapodás 96. cikke az emberi jogok, a demokratikus elvek és a jogállamiság megsértése esetére konzultációs eljárás megindításának lehetőségéről rendelkezik, és ezzel kapcsolatban üdvözli az EU azon döntését, hogy az e cikk szerinti konzultációk megkezdését kéri;

| 8. | nyomatékosan kéri az összes résztvevőt, hogy teremtsék meg a bizalom helyreállításához és a nemzeti egység előmozdításához szükséges feltételeket, továbbá kéri az inkluzív és átlátható, a kormányt, az ellenzéki pártokat és a civil társadalom képviselőit is magában foglaló nemzeti szintű párbeszéd azonnali folytatását; |
| --- | --- |

8.

nyomatékosan kéri az összes résztvevőt, hogy teremtsék meg a bizalom helyreállításához és a nemzeti egység előmozdításához szükséges feltételeket, továbbá kéri az inkluzív és átlátható, a kormányt, az ellenzéki pártokat és a civil társadalom képviselőit is magában foglaló nemzeti szintű párbeszéd azonnali folytatását;

| 9. | hangsúlyozza, hogy ennek a tartós béke, biztonság és stabilitás elérését és a demokrácia és a jogállamiság helyreállítását célzó, a burundi polgárok érdekét szolgáló párbeszédnek az arushai megállapodáson és a burundi alkotmányon kell alapulnia; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy ennek a tartós béke, biztonság és stabilitás elérését és a demokrácia és a jogállamiság helyreállítását célzó, a burundi polgárok érdekét szolgáló párbeszédnek az arushai megállapodáson és a burundi alkotmányon kell alapulnia;

| 10. | üdvözli a Kelet-afrikai Közösség égisze alatt, az Afrikai Unió és az ENSZ támogatásával tett közvetítési erőfeszítéseket, melyek célja a burundi érdekelt felek közötti párbeszéd elősegítése; kéri a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy szintén támogassa e közvetítési erőfeszítéseket; határozottan kéri Burundi kormányát és a többi érdekelt felet, hogy teljes mértékben működjenek együtt a közvetítővel; |
| --- | --- |

10.

üdvözli a Kelet-afrikai Közösség égisze alatt, az Afrikai Unió és az ENSZ támogatásával tett közvetítési erőfeszítéseket, melyek célja a burundi érdekelt felek közötti párbeszéd elősegítése; kéri a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy szintén támogassa e közvetítési erőfeszítéseket; határozottan kéri Burundi kormányát és a többi érdekelt felet, hogy teljes mértékben működjenek együtt a közvetítővel;

| 11. | mélységes aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a válság kezdete óta számos halálos áldozatról és súlyos emberi jogi jogsértésről érkeztek beszámolók; nyomatékosan felszólítja az illetékes hatóságokat, hogy alaposan és gyorsan vizsgálják ki a bűncselekmények körülményeit és indítékait, valamint biztosítsák, hogy a felelősöket bíróság elé állítsák; ismételten hangsúlyozza, hogy a súlyos emberi jogi jogsértések és visszaélések elkövetői nem maradhatnak büntetlenül; emlékeztet arra, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróságnak ilyen esetekben lehetősége van a közbeavatkozásra; |
| --- | --- |

11.

mélységes aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a válság kezdete óta számos halálos áldozatról és súlyos emberi jogi jogsértésről érkeztek beszámolók; nyomatékosan felszólítja az illetékes hatóságokat, hogy alaposan és gyorsan vizsgálják ki a bűncselekmények körülményeit és indítékait, valamint biztosítsák, hogy a felelősöket bíróság elé állítsák; ismételten hangsúlyozza, hogy a súlyos emberi jogi jogsértések és visszaélések elkövetői nem maradhatnak büntetlenül; emlékeztet arra, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróságnak ilyen esetekben lehetősége van a közbeavatkozásra;

| 12. | felhívja Burundi kormányát, hogy a lehető leghamarabb szüntesse meg a tíz emberi jogi szervezet tevékenységének felfüggesztését, és haladéktalanul oldja fel bankszámláik befagyasztását annak érdekében, hogy e szervezetek szabadon folytathassák tevékenységüket; |
| --- | --- |

12.

felhívja Burundi kormányát, hogy a lehető leghamarabb szüntesse meg a tíz emberi jogi szervezet tevékenységének felfüggesztését, és haladéktalanul oldja fel bankszámláik befagyasztását annak érdekében, hogy e szervezetek szabadon folytathassák tevékenységüket;

| 13. | üdvözli, hogy az AU emberi jogi megfigyelőket és szakértőket vetett be az emberi jogi helyzet figyelemmel kísérésére, és hangsúlyozza a velük való együttműködés fontosságát annak érdekében, hogy megkönnyítsék megbízatásuk teljesítését; |
| --- | --- |

13.

üdvözli, hogy az AU emberi jogi megfigyelőket és szakértőket vetett be az emberi jogi helyzet figyelemmel kísérésére, és hangsúlyozza a velük való együttműködés fontosságát annak érdekében, hogy megkönnyítsék megbízatásuk teljesítését;

| 14. | üdvözli az EU által jóváhagyott célzott szankciókat, amelyek összhangban állnak az Afrikai Unió célzott szankciók kiszabásáról szóló döntésével, és többek között utazási tilalmat és a vagyoni eszközök befagyasztását rendelik el azon burundi szereplőkkel szemben, akiknek a fellépései és nyilatkozatai hozzájárulnak az erőszak tartós fennmaradásához, és akadályozzák a burundi válság politikai megoldását; |
| --- | --- |

14.

üdvözli az EU által jóváhagyott célzott szankciókat, amelyek összhangban állnak az Afrikai Unió célzott szankciók kiszabásáról szóló döntésével, és többek között utazási tilalmat és a vagyoni eszközök befagyasztását rendelik el azon burundi szereplőkkel szemben, akiknek a fellépései és nyilatkozatai hozzájárulnak az erőszak tartós fennmaradásához, és akadályozzák a burundi válság politikai megoldását;

| 15. | arra ösztönzi az EU-t és tagállamait, hogy a Cotonoui Megállapodás 96. cikke alapján végrehajtott konzultációs eljárás eredményeinek ismeretében, a civil társadalom megerősítése érdekében alakítsák át támogatásaikat; |
| --- | --- |

15.

arra ösztönzi az EU-t és tagállamait, hogy a Cotonoui Megállapodás 96. cikke alapján végrehajtott konzultációs eljárás eredményeinek ismeretében, a civil társadalom megerősítése érdekében alakítsák át támogatásaikat;

| 16. | mélységes aggodalmát fejezi ki a burundi menekültek szomszédos országokba történő folyamatos tömeges kivándorlása miatt; ismételten támogatásáról biztosítja a helyszínen működő valamennyi humanitárius szervezetet, valamint a szomszédos befogadó országokat; felhívja a nemzetközi közösséget és a humanitárius ügynökségeket, hogy továbbra is nyújtsanak segítséget a konfliktusok miatt lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyeknek és a menekülteknek; üdvözli az Unió arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy fokozza az ezen emberek azonnali szükségleteinek kielégítését célzó pénzügyi támogatást és humanitárius segítséget; |
| --- | --- |

16.

mélységes aggodalmát fejezi ki a burundi menekültek szomszédos országokba történő folyamatos tömeges kivándorlása miatt; ismételten támogatásáról biztosítja a helyszínen működő valamennyi humanitárius szervezetet, valamint a szomszédos befogadó országokat; felhívja a nemzetközi közösséget és a humanitárius ügynökségeket, hogy továbbra is nyújtsanak segítséget a konfliktusok miatt lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyeknek és a menekülteknek; üdvözli az Unió arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy fokozza az ezen emberek azonnali szükségleteinek kielégítését célzó pénzügyi támogatást és humanitárius segítséget;

| 17. | felszólítja az Afrikai Uniót, az ENSZ-t és az Európai Uniót, hogy komolyan vegyék figyelembe a regionális dimenziót, és előzzék meg a térség további destabilizálódását, különösen a régió országai közötti folyamatos politikai párbeszéd fenntartása révén, határozottan kéri ezzel összefüggésben az Afrikai Uniót, hogy amennyiben tovább romlana a biztonsági és emberi jogi helyzet Burundiban, fontolja meg egy afrikai vezetésű békefenntartó misszió bevetését; |
| --- | --- |

17.

felszólítja az Afrikai Uniót, az ENSZ-t és az Európai Uniót, hogy komolyan vegyék figyelembe a regionális dimenziót, és előzzék meg a térség további destabilizálódását, különösen a régió országai közötti folyamatos politikai párbeszéd fenntartása révén, határozottan kéri ezzel összefüggésben az Afrikai Uniót, hogy amennyiben tovább romlana a biztonsági és emberi jogi helyzet Burundiban, fontolja meg egy afrikai vezetésű békefenntartó misszió bevetését;

| 18. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást Burundi kormányának és Parlamentjének, az AKCS–EU Tanácsnak, az Európai Bizottságnak, az Európai Unió Tanácsának, a Kelet-afrikai Közösségnek és tagállamai kormányainak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Afrikai Unió intézményeinek és az ENSZ főtitkárának. |
| --- | --- |

18.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást Burundi kormányának és Parlamentjének, az AKCS–EU Tanácsnak, az Európai Bizottságnak, az Európai Unió Tanácsának, a Kelet-afrikai Közösségnek és tagállamai kormányainak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Afrikai Unió intézményeinek és az ENSZ főtitkárának.

---

(1)  Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés által 2015. december 9-én Brüsszelben (Belgium) elfogadott állásfoglalás.

1

(2)  JOIN(2015)0017, 2015.4.28.

2

(3)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

3

(4)  Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés által 2015. december 9-én Brüsszelben (Belgium) elfogadott állásfoglalás.

4

(1)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

1

(2)  HL L 287., 2010.11.4., 3. o.

2

(3)  HL C 120., 2004.4.30., 16. o.

3

(4)  HL C 330., 2006.12.30., 36. o.

4

(5)  HL C 221., 2009.9.14., 24. o.

5

(6)  ACP-EU/101.293/fin.

6

(7)  HL C 345., 2014.10.2., 28. o.

7

(8)  ACP/84/025/14 Rev.5, ACP-EU 2118/14.

8

(9)  HL C 273. E, 2003.11.14., 305. o.

9

(10)  HL C 292. E, 2006.12.1., 121. o.

10

(11)  HL C 323. E, 2008.12.18., 361. o.

11

(12)  HL C 102. E, 2008.4.24., 301. o.

12

(13)  HL C 67. E, 2010.3.18., 120. o.

13

(14)  HL C 117. E, 2010.5.6., 256. o.

14

(15)  HL C 136. E, 2012.5.11., 19. o.

15

(16)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0025.

16

(17)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0272.

17

(18)  HL C 68. E, 2014.3.7., 30. o.

18

(19)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0076.

19

(20)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0059.

20

(21)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0196.

21

(22)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0035.

22

(23)  COM(2011) 0637 végleges.

23

(24)  JOIN(2015) 33 final.

24

(25)  ACP/28/050/14/Rev.2

25

(26)  UNGA A/69/700.

26

(5)  Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés által 2015. december 9-én Brüsszelben (Belgium) elfogadott állásfoglalás.

5

(27)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

27

(28)  HL L 287., 2010.11.4., 3. o.

28

(29)  HL C 160., 2015.5.13., 42. o.

29

(30)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0312.

30

(31)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0026.

31

(6)  Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés által 2015. december 9-én Brüsszelben (Belgium) elfogadott állásfoglalás.

6

(7)  Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés által 2015. december 9-én Brüsszelben (Belgium) elfogadott állásfoglalás.

7

---