# Den Europæiske Unions C 185/2016

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 185 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 59. årgang24. maj 2016 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 185

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

59. årgang24. maj 2016

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2016/C 185/01 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.7992 — Starwood Capital Group/Banco Sabadell/JV) (
  1
  ) | 1 |
| 2016/C 185/02 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.7985 — Segro/PSPIB/Target Assets) (
  1
  ) | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2016/C 185/01

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.7992 — Starwood Capital Group/Banco Sabadell/JV) (
  1
  )

1

1

2016/C 185/02

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.7985 — Segro/PSPIB/Target Assets) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2016/C 185/03 | Euroens vekselkurs | 2 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2016/C 185/03

Euroens vekselkurs

2

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2016/C 185/04 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 3 |
| 2016/C 185/05 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 7 |
| 2016/C 185/06 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 11 |

V   Øvrige meddelelser

ANDET

Europa-Kommissionen

2016/C 185/04

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

3

2016/C 185/05

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

7

2016/C 185/06

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

11

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 24.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 185/1

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.7992 — Starwood Capital Group/Banco Sabadell/JV)

(EØS-relevant tekst)

(2016/C 185/01)

Den 17. maj 2016 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32016M7992. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32016M7992. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 24.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 185/1

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.7985 — Segro/PSPIB/Target Assets)

(EØS-relevant tekst)

(2016/C 185/02)

Den 17. maj 2016 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32016M7985. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32016M7985. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 24.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 185/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 185/2

---

Euroens vekselkurs (1)

23. maj 2016

(2016/C 185/03)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1215 |
| JPY | japanske yen | 122,70 |
| DKK | danske kroner | 7,4371 |
| GBP | pund sterling | 0,77443 |
| SEK | svenske kroner | 9,3440 |
| CHF | schweiziske franc | 1,1105 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 9,3658 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 27,033 |
| HUF | ungarske forint | 317,05 |
| PLN | polske zloty | 4,4367 |
| RON | rumænske leu | 4,5210 |
| TRY | tyrkiske lira | 3,3495 |
| AUD | australske dollar | 1,5542 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4745 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,7104 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6538 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,5478 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 329,78 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 17,5173 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,3507 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,4890 |
| IDR | indonesiske rupiah | 15 232,77 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,5816 |
| PHP | filippinske pesos | 52,481 |
| RUB | russiske rubler | 75,2277 |
| THB | thailandske bath | 39,993 |
| BRL | brasilianske real | 3,9832 |
| MXN | mexicanske pesos | 20,6021 |
| INR | indiske rupee | 75,7263 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1215

JPY

japanske yen

122,70

DKK

danske kroner

7,4371

GBP

pund sterling

0,77443

SEK

svenske kroner

9,3440

CHF

schweiziske franc

1,1105

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

9,3658

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

27,033

HUF

ungarske forint

317,05

PLN

polske zloty

4,4367

RON

rumænske leu

4,5210

TRY

tyrkiske lira

3,3495

AUD

australske dollar

1,5542

CAD

canadiske dollar

1,4745

HKD

hongkongske dollar

8,7104

NZD

newzealandske dollar

1,6538

SGD

singaporeanske dollar

1,5478

KRW

sydkoreanske won

1 329,78

ZAR

sydafrikanske rand

17,5173

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,3507

HRK

kroatiske kuna

7,4890

IDR

indonesiske rupiah

15 232,77

MYR

malaysiske ringgit

4,5816

PHP

filippinske pesos

52,481

RUB

russiske rubler

75,2277

THB

thailandske bath

39,993

BRL

brasilianske real

3,9832

MXN

mexicanske pesos

20,6021

INR

indiske rupee

75,7263

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Øvrige meddelelser

ANDET

Europa-Kommissionen

| 24.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 185/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 185/3

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2016/C 185/04)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

»CULURGIONIS D’OGLIASTRA«

EU-nr.: IT-PGI-0005-01307 — 2.2.2015

BOB ( ) BGB ( X )

1.   Betegnelse

»Culurgionis d’Ogliastra«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Produkttype

Klasse 2.5. Pastaprodukter

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Culurgionis d’Ogliastra er et produkt af frisk pasta formet som et kornaks, der lukkes med fingrene og indeholder et fyld, som består af en blanding af friske kartofler eller tørrede kartoffelflager, ost, vegetabilske og/eller animalske fedtstoffer og aromaer. Måden, hvorpå dejen lukkes, minder om et stiliseret kornaks.

Ved markedsføringen udviser Culurgionis d’Ogliastra følgende fysiske, kemiske og organoleptiske kendetegn:

Fysiske kendetegn:

Fysiske kendetegn:

—   Form: det færdige produkt har form af en kornaks og har på den side, der buer udad, en typisk lukning, som minder om et kornaks

Form

—   Vægt af en Culurgionis d’Ogliastra: mindst 20 gram og højst 33 gram

Vægt af en Culurgionis d’Ogliastra

—   Vægtforhold pastadej/fyld: mindst 0,5 og højst 2,0

Vægtforhold pastadej/fyld

—   Antal lukningspunkter for at få pastadejen til at lukke om fyldet: ≥ 10.

Antal lukningspunkter for at få pastadejen til at lukke om fyldet

Kemiske egenskaber:

Kemiske egenskaber:

—   Samlet proteinindhold: 5,0-16,0 %

Samlet proteinindhold

—   Fedtindhold: 5-15 %

Fedtindhold

—   Kulhydrater: 20-40 %.

Kulhydrater

—   Stivelse: 2,0-5,0 %

Stivelse

Organoleptiske egenskaber:

Organoleptiske egenskaber:

—   Konsistens: blød, homogen blanding

Konsistens

—   Dejens farve: hvid til let gul

Dejens farve

—   Fyldets farve: kraftig gul, undertiden med grønlige striber af mynte og/eller basilikum

Fyldets farve

Smag: syrlig og aromatisk, mere eller mindre kraftig af alt efter osteblandingen, let mildnet af den bløde kartoffelsmag, eftersmag af krydderier.

Lugt: kraftig på grund af semolinamelet og melet af blød hvede og tilstedeværelsen af krydderurter eller krydderier (mynte, basilikum, hvidløg, løg).

3.3.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Tilberedningen af Culurgionis d’Ogliastra er opdelt i to arbejdstrin: tilberedningen af dejen og tilberedningen af fyldet. Følgende ingredienser anvendes:

1.   Ingredienser til pastadejen:

Ingredienser til pastadejen:

—   Durumhvede semolina og mel af blød hvede: forholdet mellem disse to ingredienser varierer, fra 15 % til 70 % af pastaens vægt. De anvendte typer semolina må ikke have et lavere proteinindhold end 11,5 %

Durumhvede semolina og mel af blød hvede

—   Svinefedt: 0,5 % til 6,0 % eller, alternativt, 3,0 % til 7,0 % smør og ekstra jomfruolie (procent af pastadejens vægt)

Svinefedt

—   Salt: i passende mængde

Salt

—   Vand: i passende mængde.

Vand

2.   Ingredienser til fyldet:

Ingredienser til fyldet:

| — | Kartofler: 60 % til 80 % eller, alternativt, 15 % til 45 % kartoffelflager (procent af fyldets vægt) |
| --- | --- |

—

Kartofler: 60 % til 80 % eller, alternativt, 15 % til 45 % kartoffelflager (procent af fyldets vægt)

| — | Osteblanding: casu axedu (synonym for: casu agedu, fruhe eller viscidu) og/eller pecorino (fåreost) og/eller ovicaprino (fåre- og gedeost) og/eller caprino (gedeost) og/eller vaccino (komælksost) hver i forskellige andele fra 10 % til 50 % (angivet i vægtprocent af totalindholdet af ost). Andelen af osteblandingen i fyldet ligger mellem 10 % og 25 % (angivet i vægtprocent) |
| --- | --- |

—

Osteblanding: casu axedu (synonym for: casu agedu, fruhe eller viscidu) og/eller pecorino (fåreost) og/eller ovicaprino (fåre- og gedeost) og/eller caprino (gedeost) og/eller vaccino (komælksost) hver i forskellige andele fra 10 % til 50 % (angivet i vægtprocent af totalindholdet af ost). Andelen af osteblandingen i fyldet ligger mellem 10 % og 25 % (angivet i vægtprocent)

viscidu

| — | Animalsk fedt (talg og/eller svinefedt) og/eller ekstra jomfruolie i forskellige andele fra 4 % til 10 % (angivet i vægtprocent) |
| --- | --- |

—

Animalsk fedt (talg og/eller svinefedt) og/eller ekstra jomfruolie i forskellige andele fra 4 % til 10 % (angivet i vægtprocent)

| — | Vand: i passende mængde |
| --- | --- |

—

Vand: i passende mængde

| — | Endvidere kan følgende ingredienser anvendes: mynte og/eller hvidløg og/eller basilikum og/eller løg. |
| --- | --- |

—

Endvidere kan følgende ingredienser anvendes: mynte og/eller hvidløg og/eller basilikum og/eller løg.

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Tilberedningen af Culurgionis d’Ogliastra omfatter tilberedning af pastadejen, tilberedning af fyldet og tillukning af det fyldte produkt, så det får den for produktet typiske form af et kornaks. Alle trin i fremstillingen af »Culurgionis d’Ogliastra« skal foregå i det afgrænsede geografiske produktionsområde.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Produktet Culurgionis d’Ogliastra kan markedsføres i pakninger, der overholder gældende bestemmelser, eller i løsvægt.

Produktet Culurgionis d’Ogliastra kan pakkes frisk eller i modificeret atmosfære eller nedfryses.

Produktet Culurgionis d’Ogliastra i løs vægt må kun markedsføres som frisk.

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Pakningerne skal være forsynet med nedenstående logo for produktet Culurgionis d'Ogliastra, som garanterer produktets oprindelse og gør det muligt at identificere det. Etiketten på pakningen skal ud over de lovbestemte oplysninger være forsynet med følgende oplysninger anført med tydelige og letlæselige trykte bogstaver:

| — | betegnelsen »CULURGIONIS D'OGLIASTRA« efterfulgt af benævnelsen BGB angivet med fede, sorte typer og EU-symbolet |
| --- | --- |

—

betegnelsen »CULURGIONIS D'OGLIASTRA« efterfulgt af benævnelsen BGB angivet med fede, sorte typer og EU-symbolet

| — | navn, firmabetegnelse og den producerende virksomheds adresse. Det er tilladt at benytte firmanavne og private mærker, når blot de ikke indeholder anprisninger eller kan vildlede forbrugerne |
| --- | --- |

—

navn, firmabetegnelse og den producerende virksomheds adresse. Det er tilladt at benytte firmanavne og private mærker, når blot de ikke indeholder anprisninger eller kan vildlede forbrugerne

| — | teksten »med kartofler« eller, alternativ, »med kartoffelflager«, alt efter, hvilken ingrediens der er anvendt til fyldet. |
| --- | --- |

—

teksten »med kartofler« eller, alternativ, »med kartoffelflager«, alt efter, hvilken ingrediens der er anvendt til fyldet.

Den beskyttede geografiske betegnelse »CULURGIONIS D'OGLIASTRA« skal fremstå på etiketten med større bogstaver end de øvrige oplysninger, være tydelig og uudslettelig og i en farve, som tydeligt adskiller sig fra etikettens farve, således at den med lethed lader sig skelne fra andre oplysninger, som findes på etiketten, og som kan være anført med halvt så store typer som de typer, hvormed BGB er anført.

Produktet kan markedsføres i løs vægt, såfremt det udbydes i særlige bakker eller beholdere påført en etiket, som er anbragt, så den er meget synlig, og som indeholder de samme oplysninger, som foreskrives for pakningerne.

Logoet for produktet Culurgionis d'Ogliastra er som følger:

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Produktionsområdet for Culurgionis d'Ogliastra udgøres af det geografiske område Ogliastra, som omfatter følgende kommuner: Arzana, Bari Sardo, Baunei, Cardedu, Elini, Gairo, Girasole, Ilbono, Jerzu, Lanusei, Loceri, Lotzorai, Osini, Perdasdefogu, Seui, Talana, Tertenia, Tortolì, Triei, Ulassai, Urzulei, Ussassai, Villagrande Strisaili. Efter en fast tradition ved produktionen af Culurgionis d'Ogliastra strækker produktionsområdet sig også til de tilstødende kommuner i provinsen Ogliastra og til kommunerne Esterzili, Sadali og Escalaplano, som ligger i provinsen Cagliari.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

Culurgionis d'Ogliastra med form af et kornaks og den karakteristiske lukning, som ligner et aks, hører til blandt de mest berømte og velkendte pastaprodukter fra Sardinien og fremstillingen af dem har en lang tradition.

Fra starten var Culurgionis d'Ogliastra en fattigmandsret, som udelukkende fandtes i jord- og kvægbrugernes kultur, og fyldet blev derfor tilpasset efter, hvilke råvarer, der var tilgængelige i området. Eftersom kartofler er lette at avle, var de helt klart en fødevareressource, som alle havde lige adgang til. For at berige smagen blev kartoflerne smagt til med saltet ost, animalsk og/eller vegetabilsk fedt og eventuelt tilsat hvidløg og/eller basilikum og/eller mynte og/eller løg og andre oste som f.eks. casu axedu om sommeren. Disse ingredienser, som i blanding udgør fyldet, er i mange årtier traditionelt blevet anvendt til fremstillingen af Culurgionis d’Ogliastra. Det, som først og fremmest forbinder produktet med det geografiske område, er den måde, som dejen lukkes til på, og som ligner systing. Denne særlige måde at lukke dejen på stammer fra dette geografiske område på Sardinien, hvor den i henhold til traditionen altid udelukkende er blevet udført ved håndkraft. Denne særlige måde at forsegle pastaen på kræver præcision og stort håndelag. Resultatet minder om sy- eller broderisting. Lukningen gøres først på venstre side og derefter på højre side, så fyldet bliver helt indesluttet i pastaen, en opgave, som traditionelt var forbeholdt kvinderne på grund af deres fingerfærdighed i så henseende.

casu axedu

I kommunerne i produktionsområdet afholdes talrige landfester, folkefester og begivenheder, hvor dette produkt sættes i fokus. Eksempelvis kan nævnes visse religiøse fester, som hvert år afholdes i de måneder, hvor der er størst tilstrømning af turister, herunder Sagra di Tortolì i juli, Sagra di Barisardo i august, Sagra di Sadali i juni-juli og Sagra di Loceri i september.

Der findes også talrige henvisninger til betegnelsen Culurgionis d’Ogliastra i guidebøger, opskriftssamlinger og tidsskrifter, hvilket afspejler betegnelsens berømmelse og fremstillingstraditionen i det geografiske område. Følgende skal nævnes:

| — | »Cucine di Sardegna« af Giuseppina Perisi, Muzio editore, 1989 |
| --- | --- |

—

»Cucine di Sardegna« af Giuseppina Perisi, Muzio editore, 1989

| — | »La Sardegna dei cibi e dei vini« af Riccardo Campanelli, Maggioli editore, 1990 |
| --- | --- |

—

»La Sardegna dei cibi e dei vini« af Riccardo Campanelli, Maggioli editore, 1990

| — | »Buon appetito in Sardegna« af Loredana Cicu Solinas, EDITAR, 1992 |
| --- | --- |

—

»Buon appetito in Sardegna« af Loredana Cicu Solinas, EDITAR, 1992

| — | »Guida pratica della Sardegna« af Salvatore Colomo, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 1993 |
| --- | --- |

—

»Guida pratica della Sardegna« af Salvatore Colomo, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 1993

| — | »I sapori della Sardegna — la cucina« af Autori Vari, Zonza Editori, 1999 |
| --- | --- |

—

»I sapori della Sardegna — la cucina« af Autori Vari, Zonza Editori, 1999

| — | »Sa Cuchina Sarda« af Salvatore Colomo e Luciana Pala, Collana Guida della Sardegna, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 2001 |
| --- | --- |

—

»Sa Cuchina Sarda« af Salvatore Colomo e Luciana Pala, Collana Guida della Sardegna, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 2001

| — | »Sa Cuchina Sarda« af Salvatore Colomo e Luciana Pala, Collana Guida della Sardegna, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 2003 |
| --- | --- |

—

»Sa Cuchina Sarda« af Salvatore Colomo e Luciana Pala, Collana Guida della Sardegna, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 2003

| — | »La bella selvaggia« af Lello Caravano, Itinerari speciali Bell’Italia, Giugno 2003 |
| --- | --- |

—

»La bella selvaggia« af Lello Caravano, Itinerari speciali Bell’Italia, Giugno 2003

| — | »Sardegna — Le paste della tradizione«, Regione Autonoma della Sardegna editore, 2006 |
| --- | --- |

—

»Sardegna — Le paste della tradizione«, Regione Autonoma della Sardegna editore, 2006

| — | »Pane e casu — Ricette della tradizione culinaria sarda«, Condaghes editore, 2006 |
| --- | --- |

—

»Pane e casu — Ricette della tradizione culinaria sarda«, Condaghes editore, 2006

| — | I artiklen af Giacomo Mameli om »Tecnologia nei culurgionis per vendere Sardegna a Manhatan«, offentliggjort i 2007 af centret for urbane studier på universitetet i Sassari betegnes navnet Culurgionis d’Ogliastra som »Ret for gastronomiens nobelpris« |
| --- | --- |

—

I artiklen af Giacomo Mameli om »Tecnologia nei culurgionis per vendere Sardegna a Manhatan«, offentliggjort i 2007 af centret for urbane studier på universitetet i Sassari betegnes navnet Culurgionis d’Ogliastra som »Ret for gastronomiens nobelpris«

| — | »Culurgioni d’ogliastra: unici nel contenuto e nella forma« af M. A. Dessì. Tidsskriftet »Premiata salumeria italiana«, udgave nr. 4/2009 |
| --- | --- |

—

»Culurgioni d’ogliastra: unici nel contenuto e nella forma« af M. A. Dessì. Tidsskriftet »Premiata salumeria italiana«, udgave nr. 4/2009

| — | »Itinerari del gusto in Sardegna«, Imago multimedia Editore, 2012. |
| --- | --- |

—

»Itinerari del gusto in Sardegna«, Imago multimedia Editore, 2012.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i nærværende forordning)

Den konsoliderede udgave af varespecifikationen kan ses på webstedet: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

eller:

ved at gå direkte til det italienske landbrugsfødevare- og skovministeriums hjemmeside (www.politicheagricole.it) og klikke på »Prodotti DOP IGP« (øverst til højre), derefter på »Prodotti DOP IGP STG« (i venstre side) og til sidst på »Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE«.

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

---

| 24.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 185/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 185/7

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2016/C 185/05)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

»PIZZOCCHERI DELLA VALTELLINA«

EU-nr.: IT-PGI-0005-01349 — 24.6.2015

BOB ( ) BGB ( X )

1.   Betegnelse

»Pizzoccheri della Valtellina«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Produkttype

Kategori 2.5. Pastaprodukter

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Pizzoccheri della Valtellina« er et pastaprodukt, som fremstilles af en blanding af mindst 20 % boghvedemel og andre melsorter.

»Pizzoccheri della Valtellina« er en pastatype, som fremstilles og markedsføres både som tørret og frisk pasta. Den kendetegnes af følgende former: »tagliatello steso«, dvs. tynde, flade strimler af varierende længde og bredde i langstrakt form, »tagliatello avvolto«, dvs. tynde, flade strimler af varierende længde og bredde, som udbydes i sammenrullet form, eller »gnocchetto«, som har en karakteristisk konkav form.

Pastaproduktet »Pizzoccheri della Valtellina« markedsføres enten tørret eller frisk med følgende dimensioner:

| Tørret | Længde
  (mm) | Bredde
  (mm) | Tykkelse
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tagliatello steso | 30-60 | 7-8 | 1,1 -1,7 |
| Gnocchetto | 16-22 | 7-11 | 1,5 -2 |
| Tagliatello avvolto
  (benævnt »Tagliatella«) | — | 3-11 | 1-2,5 |
| Frisk | Længde
  (mm) | Bredde
  (mm) | Tykkelse
  (mm) |
| Tagliatello | — | 5-11 | 1,3 -5,5 |

Tørret

Længde

(mm)

Bredde

(mm)

Tykkelse

(mm)

Tagliatello steso

30-60

7-8

1,1 -1,7

Gnocchetto

16-22

7-11

1,5 -2

Tagliatello avvolto

(benævnt »Tagliatella«)

—

3-11

1-2,5

Frisk

Længde

(mm)

Bredde

(mm)

Tykkelse

(mm)

Tagliatello

—

5-11

1,3 -5,5

Fysisk-kemiske egenskaber

Fysisk-kemiske egenskaber

Efter fremstillingen har frisk »Pizzoccheri della Valtellina« en halvhård konsistens, og hvis den tørres, er den tør og hård.

Vandindholdet må ikke være under 24 % af tørstoffet for det friske produkt og må ikke over 12,5 % af tørstoffet for det tørrede produkt.

Organoleptiske egenskaber

Organoleptiske egenskaber

»Pizzoccheri della Valtellina« forekommer i forskellige brune nuancer med lysebrune/grå dele, som er typisk for boghvede.

Efter kogning i vand tilsat salt får »Pizzoccheri della Valtellina« en udsøgt og fin smag, som er typisk for produkter, der er fremstillet af boghvede og andre melsorter.

3.3.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Følgende ingredienser anvendes til fremstilling af »Pizzoccheri della Valtellina«, som sælges i tørret form:

| — | En blanding af højst 80 % ren durumhvede semolina, enten alene eller blandet med durumhvedemel, og mindst 20 % boghvedemel |
| --- | --- |

—

En blanding af højst 80 % ren durumhvede semolina, enten alene eller blandet med durumhvedemel, og mindst 20 % boghvedemel

| — | vand. |
| --- | --- |

—

vand.

Produktet, som sælges i frisk form, består af:

| — | En blanding af højst 80 % mel af blød hvede, enten alene eller blandet med durumhvede semolina, og mindst 20 % boghvedemel |
| --- | --- |

—

En blanding af højst 80 % mel af blød hvede, enten alene eller blandet med durumhvede semolina, og mindst 20 % boghvedemel

| — | vand. |
| --- | --- |

—

vand.

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle trin i produktionen af »Pizzoccheri della Valtellina« skal foregå i det geografiske område, der er nævnt i punkt 4.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Produktet, som udbydes i frisk form, kan sælges i løs vægt på produktionsstedet og/eller på detailhandelsniveau, forudsat at den information, der er henvist til i punkt 3.6, er synlig for forbrugeren. Det friske produkt kan pakkes i bakker og poser i begge tilfælde i beskyttende atmosfære.

Det tørrede produkt pakkes i papemballage eller poser og kan, hvis der behov for det, opbevares i siloer før pakningen.

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

På pakningerne for »Pizzoccheri della Valtellina« skal, ud over de lovbefalede oplysninger med hensyn til mærkning af levnedsmidler, følgende elementer også fremgå af mærkningen med tydelige og læselige trykbogstaver:

| — | betegnelsen »Pizzoccheri della Valtellina« |
| --- | --- |

—

betegnelsen »Pizzoccheri della Valtellina«

| — | initialforkortelsen »IGP« (BGB) eller denne i fuldt udskrevet form, dvs. »beskyttet geografisk betegnelse« |
| --- | --- |

—

initialforkortelsen »IGP« (BGB) eller denne i fuldt udskrevet form, dvs. »beskyttet geografisk betegnelse«

| — | EU-logoet |
| --- | --- |

—

EU-logoet

På pakningen for »Pizzoccheri della Valtellina« kan eventuelt også anføres oplysning om pastaens form, jf. tabellen i punkt 3.2 (for det tørrede produkt: »tagliatello steso«, »gnocchetto«, »tagliatella«, og for det friske produkt: »tagliatello«).

På produktbeskrivelsen må ikke være anført andre kvalificerende udtryk til navnet »Pizzoccheri della Valtellina«, som kunne vildlede forbrugeren.

Den skrifttype, som skal anvendes for betegnelsen »Pizzoccheri della Valtellina«, som skal være anført på pakningerne, er ITC Galliard, hvor bogstavtypen har en højde på 8-35 mm.

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske område, hvor produktionen af »Pizzoccheri della Valtellina« foregår, er det område, som administrativt omfatter provinsen Sondrio (Lombardiet, Italien).

5.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

Ansøgningen om, at »Pizzoccheri della Valtellina« anerkendes som beskyttet geografisk betegnelse, begrundes af produktets anseelse og omdømme.

I ordbog over det italienske sprog (Zingarelli, udgave 1970) defineres »Pizzocchero« på følgende måde: »Grove tagliatelle fremstillet af boghvedemel, en specialitet fra Valtellina«.

Kulturen omkring »Pizzoccheri della Valtellina« har sin baggrund i boghvedemelets lange historie og omfattende anvendelse, eftersom det var en almindeligt dyrket afgrøde i provinsen Sondrio, og som udgjorde en basisingrediens i det lokale køkken.

Det første skriftlige vidnesbyrd, hvor boghvedemelet i Valtellina-regionen omtales, blev udfærdiget i 1616, hvor guvernøren for Valle dell'Adda i den schweiziske kanton Graubünden rapporterede, at: »Boghvede blev hovedsagelig dyrket i de Rätiske Alper, især i distriktet Teglio, som er kendetegnet ved et mildere klima på grund af en større solindstråling«.

Produktionen af boghvede voksede frem til 1800-tallet og bredte sig til andre fattige og ufrugtbare områder. Denne udvikling var mulig, fordi boghvede modnes hurtigt, og i øvrigt er en plante, der er i stand til at tilpasse sig forholdene i Alperne. Efter Valtellina kom til at høre under Lombardiet-Veneto, forandredes den handelsmæssige situation, og andre afgrøder kom i stedet for til at få betydning. I dag dyrkes der fortsat en del boghvede i provinsen Sondrio på sammenlagt omkring 20 hektar. Denne produktion er beregnet til eget forbrug eller til direkte salg til forbrugerne.

Produktionen af »Pizzoccheri della Valtellina« har udbredt sig som følge af, at boghvede er blevet dyrket i denne dal, hvilket udgør forbindelsen mellem »Pizzoccheri della Valtellina« og provinsen Sondrio. De første, nedskrevne vidnesbyrd om produktionen af »Pizzoccheri della Valtellina« i provinsen Sondrio findes i testamenter, hvor følgende oplysninger gives: »... una scarella per li Pizzoccheri e il rodelino per li ravioli« (dokument fra 1750) og »... le resene per li Pizzoccheri« (fra 1775), Der er imidlertid grund til at antage, at »Pizzoccheri della Valtellina« er blevet fremstillet og konsumeret før første halvdel af 1700-tallet. For de følgende århundreder vokser antallet af kilder, og forbindelsen mellem »Pizzoccheri della Valtellina« og provinsen Sondrio blev endnu tydeligere.

I Emilio Montorfanos værk »Storia e Tradizioni nella Cucina Lariana« (ed. Xenia, 1987) omtales Valtellina og navnlig kommunen Teglio som hjemsted for denne pasta, som kendetegnes ved anvendelsen af boghvede. Betegnelsen »Pizzoccheri della Valtellina« nævntes også i forordet af Ettore A. Albertoni, Lombardiets regionsminister for kulturelle anliggender, indentitet og selvstyre, til Ada Ferraris bog »Milano e la Rai un incontro mancato?«, med undertitlen »Luci e ombre di una capitale di transazione (1945-1977)« (ed. Franco Angeli, 2002), hvor »Pizzoccheri della Valtellina« i forbindelse med refleksioner over kundskaber, forskning, markedsføring og værdisættelse af lokale regionale forhold nævnes som et eksempel på et typisk produkt, som er udtryk for det geografiske områdes kultur.

Historiske tekster og litteraturfortegnelser om regionen Valtellina bekræfter, hvordan produktionen af »Pizzoccheri della Valtellina« fik en tæt forbindelse med det geografiske områdes historiske begivenheder samt med det geografiske oprindelsesområdes traditioner og kogekunst.

De lokale indbyggere anser produktionen af »Pizzoccheri della Valtellina« som en traditionel aktivitet, der er forankret i deres egen historie og kultur. Det skal som eksempel fremhæves, at denne særlige pastatype serveres sammen med flere ingredienser fra afgrøder og produkter, som er typiske for regionen (smør, ost, grøntsager som savojkål, kartofler osv.).

I guidebøger og tidskrifter omtales »Pizzoccheri della Valtellina« som typiske tagliatelle bestående af boghvede (Guida della Valtellina, Ed. Sezione valtellinese del Club Alpino Italiano, 1873, Cucina di valle e di montagna, Cucina di valle e di montagna, i Mondo popolare in Lombardia Sondrio e il suo territorio, Milano 1995).

»Pizzoccheri della Valtellina« hører under pastakategorien for provinsen Sondrio og er optaget i listen over regionen Lombardiets traditionelle landbrugsfødevarer (Regionen Lombardiets officielle tidende af 21.4.2000, femte ekstraordinære tillæg til nr. 16).

»Pizzoccheri della Valtellina« i den tørre form findes i fødevareafdelingen i utallige Italienske fødevarekæder.

»Pizzoccheri della Valtellina« er typisk for provinsen Sondrio og har fået en så ikke bare økonomisk, men også stor kulturel værdi, så indbyggerne betragter den som selve udgangspunktet for forbindelsen til traditionen. Pastaen hyldes på mange fødevaremesser, hvoraf »Pizzocchero d'Oro« i Teglio er den mest kendte.

»Pizzoccheri della Valtellina« blev også vist frem ved den 99. Bitto-messe, som fandt sted den 12.-15. oktober 2006, sammen med andre typiske landbrugsfødevarer fra Valtellina, f.eks. vin, ost, æbler og bresaola (lufttørret saltet oksefilet).

bresaola

Pastaen »Pizzoccheri della Valtellina« er et produkt, som altid fremhæves, når forskellige institutioner, lokale myndigheder og turist- og producentorganer vil præsentere og markedsføre regionen Valtellina.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i nærværende forordning)

De italienske myndigheder har indledt den nationale indsigelsesprocedure ved at offentliggøre anmodningen om anerkendelse af den beskyttede geografiske betegnelse »Pizzoccheri della Valtellina« i Den Italienske Republiks Tidende nr. 50 af 29.2.2012.

Den konsoliderede udgave af varespecifikationen kan ses på webstedet: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

eller:

ved at gå direkte til det italienske landbrugsfødevare- og skovministeriums hjemmeside (www.politicheagricole.it) og klikke på »Prodotti DOP IGP« (øverst til højre), derefter på »Prodotti DOP IGP STG« (i venstre side) og til sidst på »Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE«.

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1

1

---

| 24.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 185/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 185/11

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2016/C 185/06)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

»PAŠKA JANJETINA«

EU-nr.: HR-PDO-0005-01347 — 19.6.2015

BOB ( X ) BGB ( )

1.   Betegnelse(r)

»Paška janjetina«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Kroatien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Produkttype

Kategori 1.1. Kød (og slagteaffald), fersk

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Paška janjetina« (lammekød fra Pag) er fersk kød, som opnås ved slagtning af dielam (hanner og hunner), som er født på øen Pag af får af den autoktone kroatiske race, som kun opdrættes på øen Pag og er opkaldt efter øen, nemlig »Paška ovca«»får fra Pag«.

Til produktionen af »Paška janjetina« slagtes unge, lette lam, som på tidspunktet for slagtningen højst må være 45 dage gamle (regnes fra datoen for læmningen til datoen for slagtning), og som indtil slagtningen er blevet holdt sammen med fårene på græsgangene og udelukkende er blevet ernæret med fåremælk.

Slagtekroppen af lam, der anvendes til produktionen af »Paška janjetina«, hører til i kategorien af slagtekroppe, der vejer op til 13 kg. Slagtekroppen er højst 62 cm lang og vejer 4-10 kg. Kødet er blegt lyserødt med fine, bløde fedtmarmorerede muskelfibre. Det indeholder en lille mængde fedt- og bindevæv og har ingen udtalt lugt af lammekød (får).

Fedtvævet (underhudsfedt og bugfedt) hos de lam fra Pag, der anvendes til produktionen af »Paška janjetina« skal være hvidt og uden nogen form for gulligt eller gult skær. Slagtekroppen af det slagtede lam er dækket af et meget tyndt, næsten gennemsigtigt lagt underhudsfedt.

»Paška janjetina« markedsføres udelukkende fersk og som hel eller halv slagtekrop (den halve slagtekrop fås ved at dele slagtekroppen langs den linje, der løber gennem midten af hver hvirvel og hovedet og gennem midten af korsbenet, brystbenet og sædebenet) uden fordøjelsesorganer, milt, skind og nedre dele af benene. Desuden udgør hovedet, nyrerne med nyrefedt samt lungerne med strubehovedet, hjertet og leveren en del af slagtekroppen.

»Paška janjetina« indtages udelukkende efter være blevet varmebehandlet, og kødet er udtalt saftigt og blødt med en behagelig smag og mild aroma, da det stammer fra unge dielam.

3.3.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

De lam, der anvendes til produktionen af »Paška janjetina« ernæres udelukkende med fåremælk, før de slagtes.

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle etaper af produktionen af »Paška janjetina« skal finde sted i det geografiske område, der er defineret i punkt 4.

Produktionsprocessen omfatter:

| 1. | Opdræt af får fra Pag |
| --- | --- |

1.

Opdræt af får fra Pag

| 2. | Parring og læmning af får fra Pag |
| --- | --- |

2.

Parring og læmning af får fra Pag

| 3. | Opdræt af lam fra Pag |
| --- | --- |

3.

Opdræt af lam fra Pag

| 4. | Slagtning af lam fra Pag. |
| --- | --- |

4.

Slagtning af lam fra Pag.

3.5.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

»Paška janjetina« markedsføres fersk i form af en halv eller en hel flået slagtekrop med hoved, uden den nedre del af benene og med indvolde dvs. organerne i bryst- og bughulen (lever, lunger med strubehoved og hjerte, nyrer og nyrefedt). Ved markedsføring skal »Paška janjetina« være pakket ind i gennemsigtig selvklæbende plastfolie.

»Paška janjetina« emballeres, dvs. pakkes ind i plastfolie efter slagtningen på slagterier på øen Pag, før produktet markedsføres, for at kødet holder sig frisk, og for, at dets kvalitet og især hygiejne opretholdes. Ved at emballere »Paška janjetina« på slagterierne, efter slagtningen, forhindres det, at kødet bliver udsat for mikrobiel forurening, når det bliver håndteret eller transporteret. Desuden forhindrer emballeringen af »Paška janjetina« i plastfolie på de slagterier, hvor lammene slagtes, at kødet kommer i kontakt med luften, hvilket kan føre til nedbrydning af proteinet i kødet og forårsage slim på kødets overflade samt ubehagelige lugte.

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

»Paška janjetina« produceres på hele øen Pags område. Det geografiske produktionsområdes grænser er øen Pags kystlinje. Øen Pag ligger mellem Velebit- og Kvarnerkanalen og mellem øerne Rab, Olib og Vir.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

Produktets egenart

Produktets egenart

»Paška janjetina« er kød, der fås fra unge og lette lam fra Pag, som udelukkende er fodret med fåremælk. Ifølge de fastlagte gennemsnitfarveværdier L*, a* og b*, som måles efter en internationalt anerkendt metode, hører kødet fra lam fra Pag til i kategorien blegt lyserød. Da lam fra Pag slagtes tidligt, har slagtekroppene særlige egenskaber (Mioč, B., Vnučec, I. 2010: Paška janjetina, Dani paške ovce i paškog sira (Dagene for får og ost fra Pag), konferencemateriale).

Ved en sammenligning af den kemiske sammensætning af muskelvævet hos lam af fårene på Pag, af den dalmatinske race Pramenka og af den istriske race er der fastslået væsentlige forskelle i andelen af fedt (lammene fra Pag har langt den største andel af fedt), protein og tørstof (mindst i lammene fra Pag) og fedt i tørstoffet (mest i lammene fra Pag) (Vnučec, I. (2011): Odlike trupa i kakvoća mesa janjadi iz različitih sustava uzgoja (Slagtekroppens egenskaber og kvaliteten af kødet fra lam fra forskellige opdrætssystemer), doktorafhandling, landbrugsvidenskabeligt fakultet, Zagreb).

»Paška janjetina« er noget særligt, fordi fårehyrderne på Pag har en lang tradition for ikke at skille lammene fra fårene og for at slagte dielam. Sådan produceres lammekødet. I modsætning til kødet fra ældre lam har »Paška janjetina« ingen særlig lugt, da kødet stammer fra meget unge dielam (Barać m.fl., 2008: Paška ovca — hrvatska izvorna pasmina (Får fra Pag — en autokton kroatisk race), Novalja).

I modsætning til traditionen på øen Pag, hvor man for at kunne producere mælk og ost slagter meget unge og lette lam, slagter man i de omkringliggende områder med lignende mediterrane betingelser (f.eks. på øen Cres og halvøen Istrien) ældre lam med en højere gennemsnitsvægt (ca. 20 kg), mestendels for at producere kød, dvs. lam med en slagtekrop på ca. 12 kg beregnet til stegning på spyd.

De første skriftlige optegnelser om lam og lammekød fra Pag går langt tilbage i tiden. Således fremhævede historikeren Sabollico allerede i 1554, at lam fra Pag var de mest velsmagende i hele Illyrien (Karavanić, B. 2006: Građa za povijest grada i otoka Paga (Byen og øen Pags historie), domkapitlet i Skt. Anastasia).

Som talrige historiske optegnelser vidner om, er »Paška janjetina« den betegnelse, der altid er blevet brugt, og det er den samme betegnelse, der bruges i dag i daglig tale og i handlen (bevis for brugen af betegnelse i daglig tale og i handlen).

Udbuddet af »Paška janjetina« afhænger i vid udstrækning af årstiden, eftersom de får, der anvendes til produktionen af »Paška janjetina« for det meste parrer sig fra juni til oktober, sædvanligvis ved planlagt parring, således at læmningen varer fra november til marts og de fleste lam fødes i januar.

Det geografiske områdes egenart

Det geografiske områdes egenart

Naturbestemte faktorer

Naturbestemte faktorer

Øen Pag har fortrinsvis middelhavsklima med varme og tørre somre og noget koldere vintre. Et af øen Pags særlige kendetegn er karstgræsgangene, som blæses tørre og bare af boraen og er indhegnet med stenmure på kryds og tværs. Denne type natur er enestående i Kroatien. Ingen anden ø i Kroatien er påvirket af boraen i samme omfang, og det gør Pag til Adriaterhavets tørreste og bareste ø. Størstedelen af øens overflade udgøres af stenede græsgange med affodil og chrysopogon, planter der udgør grundlaget for at holde får på økologisk vis på øen, samt af stenjord dækket med fjergræs og salvie, som er plantearter, der er tilpasset til tørre vækstbetingelser. Der gror over 300 plantearter på de stenede græsgange på øen Pag, hvor fårene græsser. Heraf hører de fleste til middelhavsfloraen.

Takket være sin koniske hovedform og kæberne og læbernes bevægelighed kan fårene på Pag nå græsstrå, der vokser mellem og under stenene såvel som i sten og buske. På denne måde overlever og modstår fårene de barske betingelser.

Jorden på Pag kan inddeles groft i to kategorier: antropogen jord (alle agerjorde) og jorde på græsgange, enge og i skove (jorde, som er udviklet i ringe omfang og som består af dolomitkalkjord og sten, brunjord på flad grund og terra rossa), som fårene på Pag græsser på.

Boraen er den fremherskende vind på Pag. Den blæser ofte med stormstyrke og fører stænk af havvand med sig, som spredes ud over hele øen, hvilket forårsager »saltning« og øger koncentrationen af salt i jorden og vegetationen væsentligt.

Menneskelige faktorer

Menneskelige faktorer

Beboerne på øen Pag har beskæftiget sig med landbrug siden ældgammel tid. En gammel folkesang vidner om, at Pag længe har været synonym med lammekød: »Pagu grade, naša mila diko, u teb ima svega preveliko. Sira, vina, a i janjetine, da bi bilo za duge godine« (Oh Pag, vor stolthed og glæde, hos dig findes overflod af alt. Tilstrækkeligt med ost, vin og lammekød til mange år).

Traditionen med at holde får er forskellig fra region til region i Kroatien og afhænger af produktets slutdestination og forbrugernes veletablerede vaner. Alderen og vægten af de lam, der anvendes til at producere »Paška janjetina«, er resultatet af Pags tradition for at slagte lammene, når de er meget unge (højst 45 dage gamle), med henblik på at opnå lette slagtekroppe (op til 10 kg). Den primære grund til at slagte unge og lette lam er, at man derved kan påbegynde malkningen tidligere og udnytte malkeperioden bedst muligt til at producere den mælk, der anvendes ved fremstilling af ost fra Pag.

Sammenhængen mellem det geografiske område og produktet

Sammenhængen mellem det geografiske område og produktet

»Paška janjetina« har fået sit navn fra øen Pag, hvor fårene opdrættes.

I overensstemmelse med traditionen for fårehold opdrættes fårene på øen Pag primært til produktion af mælk til fremstilling af ost fra Pag. Hele fåreopdrættet er koncentreret om dette, og fårehyrderne tjener størstedelen af deres indkomst ved salg af fåremælk. Til forskel fra naboregionerne, slagtes lammene på øen Pag derfor, når de er meget unge og lette, og de ernæres med fåremælk. Som resultat heraf har »Paška janjetinas« kød en blegt lyserød farve. De stærke bånd mellem »Paška janjetina« og det geografiske område er resultatet af tradition og et sammenfald af forskellige omstændigheder: fårene på Pag er øen Pags autoktone race og opdrættes kun på Pag. Fra fødsel til slagtning opholder lammene sig hele tiden sammen med fårene, så de kan die. Lammene slagtes, når de er højst 45 dage gamle, på godkendte slagterier på øen Pag for at forhindre, at lammene bliver stressede eller dør under transport til andre områder. Undersøgelser har vist, at lam fra Pag adskiller sig fra lam af lignende racer gennem slagtekroppens egenskaber og kødets kvalitet, hvilket først og fremmest skyldes den tidlige slagtning, som følger af Pags tradition for fårehold. Den høje andel af fedt i muskelvævet hos lammene fra Pag kan tilskrives racen og den omstændighed, at lammene ernæres med mælk fra fårene på Pag, som grundet mælkens høje fedtindhold er særdeles rig på energi.

Grundet det milde middelhavsklima tilbringer fårene og lammene på Pag deres liv i det fri. Fårene og lammene holdes i det fri døgnet rundt, i boraens blæst og i sol, på græsgange, der ikke er forurenet, og i den friske havluft, og dette påvirker også kødets kvalitet og gør, at det er anderledes end kødet fra lam fra områder på fastlandet. Sammensætningen af floraen på øen Pags græsgange, der ligger på klippegrund, kommer til udtryk i kvaliteten af mælken fra fårene på øen og af kødet fra lammene, der ernæres med fåremælk (videnskabeligt arbejde, I. Ljubičić m.fl., 2012, Florni sastav ovčarskih pašnjaka otoka Paga (Sammensætningen af floraen på øen Pags græsgange for får). Takket være Pags særlige agroklimatiske forhold, vegetationens særlige egenskaber og forskelligartethed med talrige krydder- og lægeurter, har »Paška janjetina« en karakteristisk og typisk »middelhavssmag«. Den høje koncentration af salt i jorden og den hyppige forekomst af saltaflejninger indvirker direkte på vegetationens sammensætning og kvalitet og derigennem på mælken fra fårene fra Pag og på »Paška janjetinas« kød (Mioč m.fl., 2011, Program uzgoja ovaca u Republici Hrvatskoj (Program for fåreavl i Kroatien), Zagreb).

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i nærværende forordning)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/PASKA%20JANJETINA/Specifikacija%20Paška%20janjetina0001.pdf

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

---