# Jurnalul Oficial C 185/2016

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 185 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5924 mai 2016 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 185

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5924 mai 2016

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2016/C 185/01 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.7992 – Starwood Capital Group/Banco Sabadell/JV) (
  1
  ) | 1 |
| 2016/C 185/02 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.7985 – Segro/PSPIB/Target Assets) (
  1
  ) | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2016/C 185/01

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.7992 – Starwood Capital Group/Banco Sabadell/JV) (
  1
  )

1

1

2016/C 185/02

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.7985 – Segro/PSPIB/Target Assets) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2016/C 185/03 | Rata de schimb a monedei euro | 2 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2016/C 185/03

Rata de schimb a monedei euro

2

---

| | V   Anunţuri |
| --- | --- |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2016/C 185/04 | Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 3 |
| 2016/C 185/05 | Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 7 |
| 2016/C 185/06 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 11 |

V   Anunţuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2016/C 185/04

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

3

2016/C 185/05

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

7

2016/C 185/06

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

11

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 24.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 185/1

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.7992 – Starwood Capital Group/Banco Sabadell/JV)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2016/C 185/01)

La 17 mai 2016, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32016M7992. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32016M7992. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 24.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 185/1

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.7985 – Segro/PSPIB/Target Assets)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2016/C 185/02)

La 17 mai 2016, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32016M7985. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32016M7985. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 24.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 185/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 185/2

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

23 mai 2016

(2016/C 185/03)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,1215 |
| JPY | yen japonez | 122,70 |
| DKK | coroana daneză | 7,4371 |
| GBP | lira sterlină | 0,77443 |
| SEK | coroana suedeză | 9,3440 |
| CHF | franc elvețian | 1,1105 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 9,3658 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 27,033 |
| HUF | forint maghiar | 317,05 |
| PLN | zlot polonez | 4,4367 |
| RON | leu românesc nou | 4,5210 |
| TRY | lira turcească | 3,3495 |
| AUD | dolar australian | 1,5542 |
| CAD | dolar canadian | 1,4745 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,7104 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6538 |
| SGD | dolar Singapore | 1,5478 |
| KRW | won sud-coreean | 1 329,78 |
| ZAR | rand sud-african | 17,5173 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,3507 |
| HRK | kuna croată | 7,4890 |
| IDR | rupia indoneziană | 15 232,77 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,5816 |
| PHP | peso Filipine | 52,481 |
| RUB | rubla rusească | 75,2277 |
| THB | baht thailandez | 39,993 |
| BRL | real brazilian | 3,9832 |
| MXN | peso mexican | 20,6021 |
| INR | rupie indiană | 75,7263 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,1215

JPY

yen japonez

122,70

DKK

coroana daneză

7,4371

GBP

lira sterlină

0,77443

SEK

coroana suedeză

9,3440

CHF

franc elvețian

1,1105

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

9,3658

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

27,033

HUF

forint maghiar

317,05

PLN

zlot polonez

4,4367

RON

leu românesc nou

4,5210

TRY

lira turcească

3,3495

AUD

dolar australian

1,5542

CAD

dolar canadian

1,4745

HKD

dolar Hong Kong

8,7104

NZD

dolar neozeelandez

1,6538

SGD

dolar Singapore

1,5478

KRW

won sud-coreean

1 329,78

ZAR

rand sud-african

17,5173

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,3507

HRK

kuna croată

7,4890

IDR

rupia indoneziană

15 232,77

MYR

ringgit Malaiezia

4,5816

PHP

peso Filipine

52,481

RUB

rubla rusească

75,2277

THB

baht thailandez

39,993

BRL

real brazilian

3,9832

MXN

peso mexican

20,6021

INR

rupie indiană

75,7263

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunţuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 24.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 185/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 185/3

---

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2016/C 185/04)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

DOCUMENT UNIC

„CULURGIONIS D’OGLIASTRA”

Nr. UE: IT-PGI-0005-01307 — 2.2.2015

DOP ( ) IGP ( X )

1.   Denumirea (denumirile)

„Culurgionis d’Ogliastra”

2.   Statul membru sau țara terță

Statul membru sau țara terță

Italia

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tipul de produs

Tipul de produs

Clasa 2.5. Paste făinoase

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Culurgionis d’Ogliastra reprezintă un produs pe bază de aluat proaspăt, care se prezintă sub forma unor colțunași lipiți de mână conținând o umplutură din cartofi proaspeți sau din fulgi deshidratați, brânză, grăsimi vegetale și/sau animale și arome. Marginea unde se lipesc colțunașii seamănă cu un spic de grâu stilizat.

La momentul punerii în consum, Culurgionis d’Ogliastra prezintă următoarele caracteristici fizice, chimice și organoleptice:

Caracteristici fizice:

Caracteristici fizice:

—   formă: produsul finit are forma unui colțunaș care prezintă, pe partea convexă, o închidere tipică ce duce cu gândul la un spic de grâu;

formă

—   greutate individuală: între minimum 20 g și maximum 33 g;

greutate individuală

—   raport de greutate aluat/umplutură: între minimum 0,5 și maximum 2;

raport de greutate aluat/umplutură

—   numărul punctelor de lipire a aluatului: ≥ 10.

numărul punctelor de lipire a aluatului

Caracteristici chimice:

Caracteristici chimice:

—   total proteine: cuprinse între 5,0 și 16,0 %;

total proteine

—   grăsimi: cuprinse între 5 și 15 %;

grăsimi

—   carbohidrați: cuprinși între 20 și 40 %;

carbohidrați

—   amidon: cuprins între 2,0 și 5,0 %;

amidon

Caracteristici organoleptice:

Caracteristici organoleptice:

—

consistență:

—

culoarea aluatului

—

culoarea umpluturii:

Gust: acidulat și aromatizat, mai mult sau mai puțin intens în funcție de amestecul de brânzeturi, ușor temperat de gustul dulce a cartofilor; gust rezidual de condimente.

Aromă: intensă, datorată grișului și făinii, precum și prezenței plantelor aromatice sau a condimentelor (mentă, busuioc, usturoi, ceapă).

3.3.   Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Prepararea produsului Culurgionis d’Ogliastra are loc în două etape: prepararea aluatului și prepararea umpluturii. Ingredientele utilizate sunt următoarele:

1.   Ingrediente pentru aluat:

Ingrediente pentru aluat:

—   griș de grâu dur și făină de grâu comun: într-o proporție care variază, între cele două ingrediente, între 15 % și 70 % din greutatea aluatului. Grișul utilizat nu trebuie să prezinte un conținut procentual de proteine mai mic de 11,5 %;

griș de grâu dur și făină de grâu comun

—   untură: între 0,5 % și 6,0 % sau, ca alternativă, unt sau ulei de măsline extravirgin între 3,0 % și 7,0 % din greutatea aluatului;

untură

—   sare: cantitatea necesară;

sare

—   apă: cantitatea necesară.

apă

2.   Ingrediente pentru umplutură:

Ingrediente pentru umplutură:

| — | cartofi: între 60 % și 80 % sau, ca alternativă, fulgi de cartofi între 15 % și 45 % din greutatea aluatului; |
| --- | --- |

—

cartofi: între 60 % și 80 % sau, ca alternativă, fulgi de cartofi între 15 % și 45 % din greutatea aluatului;

| — | amestec de brânzeturi: casu axedu (sinonime: casu agedu, fruhe sau viscidu) și/sau pecorino (brânză de oaie) și/sau ovicaprino (brânză de oaie și capră) și/sau caprino (brânză de capră) și/sau vaccino (brânză de vacă), într-o proporție care variază între aceste tipuri de brânză, de la 10 % la 50 % din greutatea conținutului total de brânză. Amestecul de brânzeturi variază între 10 % și 25 % din greutatea conținutului total de umplutură; |
| --- | --- |

—

amestec de brânzeturi: casu axedu (sinonime: casu agedu, fruhe sau viscidu) și/sau pecorino (brânză de oaie) și/sau ovicaprino (brânză de oaie și capră) și/sau caprino (brânză de capră) și/sau vaccino (brânză de vacă), într-o proporție care variază între aceste tipuri de brânză, de la 10 % la 50 % din greutatea conținutului total de brânză. Amestecul de brânzeturi variază între 10 % și 25 % din greutatea conținutului total de umplutură;

casu axedu

casu agedu, fruhe

viscidu

pecorino

ovicaprino

caprino

vaccino

| — | grăsimi animale (seu și/sau untură) și/sau ulei de măsline extravirgin într-o proporție care variază, între aceste ingrediente, între 4 % și 10 % din greutatea conținutului total de grăsimi; |
| --- | --- |

—

grăsimi animale (seu și/sau untură) și/sau ulei de măsline extravirgin într-o proporție care variază, între aceste ingrediente, între 4 % și 10 % din greutatea conținutului total de grăsimi;

| — | apă: cantitatea necesară; |
| --- | --- |

—

apă: cantitatea necesară;

| — | pot fi utilizate următoarele ingrediente: mentă și/sau usturoi și/sau busuioc și/sau ceapă. |
| --- | --- |

—

pot fi utilizate următoarele ingrediente: mentă și/sau usturoi și/sau busuioc și/sau ceapă.

3.4.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Prepararea produsului Culurgionis d’Ogliastra cuprinde prepararea aluatului, prepararea umpluturii și lipirea marginilor colțunașilor prin imprimarea formei tipice de spic de grâu. Toate etapele de preparare a produsului Culurgionis d’Ogliastra trebuie să aibă loc în aria geografică de producție.

3.5.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

Produsul Culurgionis d’Ogliastra poate fi pus în consum fie în ambalaje conforme normelor în vigoare, fie în vrac.

Produsul Culurgionis d’Ogliastra poate fi ambalat în stare proaspătă sau în atmosferă modificată sau poate fi congelat.

În vrac, produsul Culurgionis d’Ogliastra poate fi comercializat numai în stare proaspătă.

3.6.   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Pe ambalaje trebuie să figureze logo-ul produsului Culurgionis d’Ogliastra, reprodus mai jos, care garantează originea și identificarea produsului. Pe lângă informațiile impuse prin lege, pe etichetă trebuie obligatoriu să figureze, cu caractere tipografice clare și lizibile, următoarele indicații:

| — | denumirea „CULURGIONIS D’OGLIASTRA” urmată de mențiunea IGP cu caractere negre aldine și de simbolul Uniunii; |
| --- | --- |

—

denumirea „CULURGIONIS D’OGLIASTRA” urmată de mențiunea IGP cu caractere negre aldine și de simbolul Uniunii;

| — | numele, denumirea comercială și adresa exploatației producătoare; Este permisă utilizarea denumirilor juridice și a mărcilor private, cu condiția ca acestea să nu aibă un sens laudativ și să nu fie susceptibile de a induce în eroare consumatorul; |
| --- | --- |

—

numele, denumirea comercială și adresa exploatației producătoare; Este permisă utilizarea denumirilor juridice și a mărcilor private, cu condiția ca acestea să nu aibă un sens laudativ și să nu fie susceptibile de a induce în eroare consumatorul;

| — | mențiunea „cu cartofi” sau „cu fulgi de cartofi”, în funcție de ingredientul utilizat pentru umplutură. |
| --- | --- |

—

mențiunea „cu cartofi” sau „cu fulgi de cartofi”, în funcție de ingredientul utilizat pentru umplutură.

Indicația geografică protejată „CULURGIONIS D’OGLIASTRA” trebuie să figureze pe etichetă cu caractere mai mari față de celelalte mențiuni, clare, indelebile, în culori care contrastează puternic cu cele de pe etichetă; această indicație trebuie să se distingă în mod clar de celelalte indicații, care pot figura cu caractere de două ori mai mici decât cele utilizate pentru mențiunea IGP.

Produsul poate fi comercializat în vrac, cu condiția să fie plasat în compartimente sau recipiente care poartă etichete vizibile, cu aceleași informații ca cele prevăzute pentru ambalaje.

Logoul produsului Culurgionis d’Ogliastra este următorul:

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria de producție a produsului Culurgionis d’Ogliastra corespunde teritoriului provinciei Ogliastra, care cuprinde următoarele comune: Arzana, Bari Sardo, Baunei, Cardedu, Elini, Gairo, Girasole, Ilbono, Jerzu, Lanusei, Loceri, Lotzorai, Osini, Perdasdefogu, Seui, Talana, Tertenia, Tortolì, Triei, Ulassai, Urzulei, Ussassai și Villagrande Strisaili. În virtutea unei tradiții încetățenite, aria de producție a produsului Culurgionis d’Ogliastra se extinde și la nivelul comunelor vecine provinciei Ogliastra, și anume Esterzili, Sadali și Escalaplano din provincia Cagliari.

5.   Legătura cu aria geografică

Legătura cu aria geografică

Produsul Culurgionis d’Ogliastra, cu forma sa de colțunaș umplut și lipitura caracteristică ce amintește de un spic de grâu, se numără printre pastele făinoase cele mai vestite și cunoscute din Sardinia, iar producția sa are o tradiție îndelungată.

Produsul Culurgionis d’Ogliastra a fost la origine un fel de mâncare modest, specific culturii agricole și pastorale, motiv pentru care umplutura a fost adaptată în funcție de materiile prime disponibile în regiune. Fiind ușor de cultivat, cartoful constituia cu siguranță o resursă alimentară de care toată lumea putea dispune. Pentru a îmbogăți gustul cartofilor, aceștia erau asezonați cu brânză sărată, grăsime animală și/sau vegetală și eventual cu usturoi și/sau busuioc și/sau mentă și/sau ceapă și cu alte brânzeturi, de exemplu casu axedu în timpul verii. Aceste ingrediente care compun un amestec unic sunt, printr-o tradiție veche de decenii, folosite drept umplutură pentru produsul Culurgionis d’Ogliastra. Elementul care leagă în principal produsul de teritoriu este lipitura în formă de „spighetta” (spic de grâu.) Acest mod special de a lipi aluatul provine din această zona a Sardiniei și s-a realizat dintotdeauna strict manual, prin tradiție. Acest tip de lipire necesită precizie și îndemânare. Rezultatul obținut evocă o cusătură sau o broderie, aluatul fiind lipit succesiv mai întâi la stânga, apoi la dreapta pentru a închide umplutura în aluat, sarcină rezervată prin tradiție doar mâinilor îndemânatice de femeie.

casu axedu

Există numeroase sărbători câmpenești, târguri și evenimente care au loc în comunele din aria de producție și care celebrează acest produs. Se pot menționa câteva sărbători anuale organizate în lunile cu mare afluență de turiști: Sagra di Tortolì în iulie, Sagra di Barisardo în august, Sagra di Sadali în iunie-iulie și Sagra di Loceri în septembrie.

Există, totodată, numeroase referiri la denumirea Culurgionis d’Ogliastra în ghiduri, cărți de bucate și publicații care stau mărturie reputației de care se bucură denumirea și caracterul tradițional al producției în cadrul ariei geografice. Putem menționa în special:

| — | „Cucine di Sardegna” de Giuseppina Perisi, Muzio editore, 1989; |
| --- | --- |

—

„Cucine di Sardegna” de Giuseppina Perisi, Muzio editore, 1989;

Cucine di Sardegna

| — | „La Sardegna dei cibi e dei vini” de Riccardo Campanelli, Maggioli editore, 1990; |
| --- | --- |

—

„La Sardegna dei cibi e dei vini” de Riccardo Campanelli, Maggioli editore, 1990;

| — | „Buon appetito in Sardegna” de Loredana Cicu Solinas, EDITAR, 1992; |
| --- | --- |

—

„Buon appetito in Sardegna” de Loredana Cicu Solinas, EDITAR, 1992;

| — | „Guida pratica della Sardegna”, de Salvatore Colomo, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 1993; |
| --- | --- |

—

„Guida pratica della Sardegna”, de Salvatore Colomo, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 1993;

| — | „I sapori della Sardegna – la cucina” de Autori Vari, Zonza Editori, 1999; |
| --- | --- |

—

„I sapori della Sardegna – la cucina” de Autori Vari, Zonza Editori, 1999;

| — | „Sa Cuchina Sarda” de Salvatore Colomo și Luciana Pala, Collana Guida della Sardegna, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 2001; |
| --- | --- |

—

„Sa Cuchina Sarda” de Salvatore Colomo și Luciana Pala, Collana Guida della Sardegna, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 2001;

| — | „Sa Cuchina Sarda” de Salvatore Colomo și Luciana Pala, Collana Guida della Sardegna, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 2003; |
| --- | --- |

—

„Sa Cuchina Sarda” de Salvatore Colomo și Luciana Pala, Collana Guida della Sardegna, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 2003;

| — | „La bella selvaggia” de Lello Caravano, Itinerari speciali Bell’Italia, Giugno 2003; |
| --- | --- |

—

„La bella selvaggia” de Lello Caravano, Itinerari speciali Bell’Italia, Giugno 2003;

| — | „Sardegna- Le paste della tradizione”, Regione Autonoma della Sardegna editore, 2006; |
| --- | --- |

—

„Sardegna- Le paste della tradizione”, Regione Autonoma della Sardegna editore, 2006;

| — | „Pane e casu- Ricette della tradizione culinaria sarda”, Condaghes editore, 2006; |
| --- | --- |

—

„Pane e casu- Ricette della tradizione culinaria sarda”, Condaghes editore, 2006;

| — | În articolul semnat de Giacomo Mameli, intitulat „Tecnologia nei culurgionis per vendere Sardegna a Manhatan”, publicat în 2007 de centrul de studii urbane al universității din Sassari, denumirea Culurgionis d’Ogliastra este definită ca „un fel de mâncare demn de premiul Nobel în gastronomie”; |
| --- | --- |

—

În articolul semnat de Giacomo Mameli, intitulat „Tecnologia nei culurgionis per vendere Sardegna a Manhatan”, publicat în 2007 de centrul de studii urbane al universității din Sassari, denumirea Culurgionis d’Ogliastra este definită ca „un fel de mâncare demn de premiul Nobel în gastronomie”;

| — | „Culurgioni d’ogliastra: unici nel contenuto e nella forma” de M. A. Dessì, publicat în revista „Premiata salumeria italiana”, nr. 4/2009; |
| --- | --- |

—

„Culurgioni d’ogliastra: unici nel contenuto e nella forma” de M. A. Dessì, publicat în revista „Premiata salumeria italiana”, nr. 4/2009;

| — | „Itinerari del gusto in Sardegna”, Imago multimedia Editore, 2012. |
| --- | --- |

—

„Itinerari del gusto in Sardegna”, Imago multimedia Editore, 2012.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf din prezentul regulament]

Textul consolidat al caietului de sarcini este disponibil la adresa: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

sau

accesând direct pagina principală a site-ului Ministerului Politicilor Agricole, Alimentare și Forestiere (www.politicheagricole.it), făcând clic pe „Prodotti DOP IGP” (în partea superioară dreaptă a ecranului), apoi pe „Prodotti DOP IGP STG” (pe laterala stângă a ecranului) și apoi pe „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

---

| 24.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 185/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 185/7

---

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2016/C 185/05)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

DOCUMENT UNIC

„PIZZOCCHERI DELLA VALTELLINA”

Nr. UE: IT-PGI-0005-01349 — 24.6.2015

DOP ( ) IGP ( X )

1.   Denumirea (denumirile)

„Pizzoccheri della Valtellina”

2.   Statul membru sau țara terță

Statul membru sau țara terță

Italia

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tipul de produs

Tipul de produs

Clasa 2.5. Paste făinoase

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Pizzoccheri della Valtellina” sunt paste făinoase făcute dintr-un aluat care conține cel puțin 20 % făină de hrișcă în amestec cu alte tipuri de făină.

„Pizzoccheri della Valtellina” pot fi atât paste uscate, cât și proaspete și se comercializează sub ambele forme. Produsul se prezintă sub mai multe tipuri de format: tagliatello steso, adică benzi subțiri, aplatizate, de lungime și lățime variabilă și întinse, tagliatello avvolto, adică benzi subțiri, aplatizate, de lungime și lățime variabilă și rulate sau gnocchetto, adică de formă concavă.

tagliatello steso

tagliatello avvolto

gnocchetto

Tabelul de mai jos indică dimensiunile pastelor „Pizzoccheri della Valtellina” comercializate sub formă uscată și proaspătă:

| Uscate | Lungime
  (mm) | Lățime
  (mm) | Grosime
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tagliatello steso | 30-60 | 7-8 | 1,1 -1,7 |
| Gnocchetto | 16-22 | 7-11 | 1,5 -2 |
| Tagliatello avvolto
  (denumite Tagliatella) | — | 3-11 | 1-2,5 |
| Proaspete | Lungime
  (mm) | Lățime
  (mm) | Grosime
  (mm) |
| Tagliatello | — | 5-11 | 1,3 -5,5 |

Uscate

Lungime

(mm)

Lățime

(mm)

Grosime

(mm)

Tagliatello steso

30-60

7-8

1,1 -1,7

Gnocchetto

16-22

7-11

1,5 -2

Tagliatello avvolto

(denumite Tagliatella)

—

3-11

1-2,5

Proaspete

Lungime

(mm)

Lățime

(mm)

Grosime

(mm)

Tagliatello

—

5-11

1,3 -5,5

Caracteristici fizice și chimice

Caracteristici fizice și chimice

După modelare, pastele „Pizzoccheri della Valtellina” în stare proaspătă prezintă o consistență semi-dură, iar în stare uscată sunt tari și uscate.

Conținutul de apă nu trebuie să fie mai mic de 24 % din substanța uscată în cazul produsului în stare proaspătă sau mai mare de 12,5 % din substanța uscată în cazul produsului în stare uscată.

Caracteristici organoleptice

Caracteristici organoleptice

Pastele „Pizzoccheri della Valtellina” au culoarea maro mai mult sau mai puțin închis, cu zone tegumentare de culoarea alunei sau de culoare gri, tipică făinii de hrișcă.

După fierberea în apă cu sare, pastele „Pizzoccheri della Valtellina” capătă un gust delicat și caracteristic produselor obținute din făină de hrișcă în amestec cu alte tipuri de făină.

3.3.   Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Ingredientele din care se obțin pastele „Pizzoccheri della Valtellina” comercializate în stare uscată sunt următoarele:

| — | un amestec ce poate conține până la 80 % griș de grâu dur, singur sau în combinație cu făină de grâu dur, și cel puțin 20 % făină de hrișcă; |
| --- | --- |

—

un amestec ce poate conține până la 80 % griș de grâu dur, singur sau în combinație cu făină de grâu dur, și cel puțin 20 % făină de hrișcă;

| — | apă. |
| --- | --- |

—

apă.

Produsul comercializat în stare proaspătă se compune din:

| — | un amestec ce poate conține până la 80 % făină de grâu comun, singură sau în combinație cu griș de grâu dur, și cel puțin 20 % făină de hrișcă; |
| --- | --- |

—

un amestec ce poate conține până la 80 % făină de grâu comun, singură sau în combinație cu griș de grâu dur, și cel puțin 20 % făină de hrișcă;

| — | apă. |
| --- | --- |

—

apă.

3.4.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Toate etapele de producție a pastelor „Pizzoccheri della Valtellina” trebuie să aibă loc în aria de producție menționată la punctul 4.

3.5.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

Produsul în stare proaspătă poate fi comercializat în vrac la locul producției și/sau cu amănuntul, cu condiția ca informațiile menționate la punctul 3.6 să fie vizibile pentru consumatori. Produsul în stare proaspătă poate fi ambalat în tăvițe și pungi, în ambele cazuri într-o atmosferă protejată.

Produsul în stare uscată este ambalat în cutii de carton sau în pungi și, dacă este necesar, poate fi depozitat în silozuri înainte de ambalare.

3.6.   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Pe lângă mențiunile prevăzute de normele în materie de etichetare a produselor alimentare, pe ambalajul produsului „Pizzoccheri della Valtellina” trebuie să figureze, cu caractere tipografice clare și lizibile, următoarele mențiuni:

| — | denumirea „Pizzoccheri della Valtellina”; |
| --- | --- |

—

denumirea „Pizzoccheri della Valtellina”;

| — | acronimul IGP sau denumirea completă „Indicație geografică protejată”; |
| --- | --- |

—

acronimul IGP sau denumirea completă „Indicație geografică protejată”;

| — | simbolul Uniunii. |
| --- | --- |

—

simbolul Uniunii.

Pe ambalajul produsului „Pizzoccheri della Valtellina” poate eventual să figureze o indicație cu privire la formatul menționat în tabelul de la punctul 3.2 (pentru produsul în stare uscată: „tagliatello steso”, „gnocchetto”, „tagliatella”; pentru produsul în stare proaspătă: „tagliatello”).

Este interzis să se adauge la denumirea „Pizzoccheri della Valtellina” orice calificativ suplimentar, care ar putea induce în eroare consumatorii.

Fontul care trebuie utilizat pentru denumirea „Pizzoccheri della Valtellina” și care trebuie să figureze pe ambalaj este ITC Galliard, cu o dimensiune a caracterelor cuprinsă între 8 și 35 mm.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria geografică de producție a pastelor „Pizzoccheri della Valtellina” este cea delimitată de granițele administrative ale provinciei Sondrio (Lombardia, Italia).

5.   Legătura cu aria geografică

Legătura cu aria geografică

Cererea de recunoaștere a IGP „Pizzoccheri della Valtellina” este justificată de reputația și de renumele produsului.

Dicționarul limbii italiene (Zingarelli, ediția 1970) definește cuvântul „pizzocherro” după cum urmează: „Tagliatelle artizanale pe bază de făină de hrișcă, specialitate din regiunea Valtellina”.

Produsul „Pizzoccheri della Valtellina” este rezultatul unei tradiții care decurge din vechea răspândire și utilizarea pe scară largă a boabelor de hrișcă, care, fiind intens cultivate și utilizate pe teritoriul provinciei Sondrio, au constituit un ingredient principal în bucătăria locală.

Primul document scris care atestă prezența hriștii în Valtellina a fost redactat în 1616 de către guvernatorul din Valle dell’Adda, care aparținea cantonului elvețian Grigioni, și menționează următoarele: „Hrișca era cultivată mai ales pe versantul retic al Alpilor, în special în regiunea Teglio, care se caracterizează printr-un climat mai blând datorită unei expuneri mai mari la soare”.

Producția de hrișcă s-a dezvoltat până în 1800, colonizând inclusiv zone defavorizate și neproductive; această dezvoltare a fost posibilă datorită maturării rapide a semințelor acestei plante, capabile să se adapteze perfect teritoriilor alpine. După ce Valtellina a fost anexată la provincia Lombardo-Veneto, situația comercială s-a schimbat în favoarea altor culturi. În provincia Sondrio subzistă și în prezent câteva culturi care acoperă o suprafață totală de circa 20 de hectare și sunt destinate consumului familial sau comercializării directe către consumatori.

Produsul „Pizzoccheri della Valtellina” s-a răspândit în această zonă de vale în paralel cu cultura de hrișcă; prin urmare, legătura sa cu teritoriul provinciei Sondrio este semnificativă. Primele dovezi, nonverbale, care atestă producția de „Pizzoccheri della Valtellina” în provincia Sondrio apar în acte testamentare unde acest produs este inventariat: „[...] una scarella per li Pizzoccheri e il rodelino per li ravioli” (document din 1750) și „[...] le resene per li Pizzoccheri” (din 1775). Ca atare, se poate presupune că producția și consumul de „Pizzoccheri della Valtellina” sunt anterioare primei jumătăți a secolului XVIII. Pentru secolele următoare, există un număr mai mare de documente care atestă prezența „Pizzoccheri della Valtellina” pe teritoriul provinciei.

În publicația intitulată „Storia e Tradizioni nella Cucina Lariana” (ed. Xenia 1987), Emilio Montorfano numește Valtellina și în special comuna Teglio patria universală a acestor paste care se disting prin prezența boabelor de hrișcă. Denumirea „Pizzoccheri della Valtellina” este citată și în prefața redactată de Ettore A. Albertoni, responsabil pentru culturi, identități și autonomii în regiunea Lombardia, în cartea scriitoarei Ada Ferrari intitulată „Milano e la Rai un incontro mancato?”, precum și în subtitlul „Luci e ombre di una capitale di transazione (1945-1977)” (ed. Franco Angeli, 2002) unde, în contextul unei reflecții cu privire la cunoașterea, cercetarea, promovarea și valorificarea realităților regionale locale, pastele „Pizzoccheri della Valtellina” sunt menționate ca exemplu de produs tipic, expresie a teritoriului.

Textele istorice și bibliografia referitoare la Valtellina atestă legătura strânsă a producției de „Pizzoccheri della Valtellina” cu evenimentele istorice petrecute pe acest teritoriu, cu tradițiile și bucătăria din zona geografică în care a apărut acest produs.

Producția de „Pizzoccheri della Valtellina” este considerată de localnici drept o activitate tradițională, legată de istoria și de cultura regiunii. Este suficient să amintim că, după preparare, aceste paste speciale sunt asezonate cu numeroase ingrediente provenite din culturi și producții caracteristice zonei Valtellina (unt, brânză, legume precum varza, cartofii etc.).

Referințele din ghiduri și alte publicații descriu pastele „Pizzoccheri della Valtellina” ca fiind tagliatelle tipice preparate din hrișcă („Guida della Valtellina”, Ed. Sezione valtellinese del Club Alpino Italiano, 1873; „Cucina di valle e di montagna, Cucina di valle e di montagna, in Mondo popolare in Lombardia Sondrio e il suo territorio”, Milano 1995).

Pastele „Pizzoccheri della Valtellina” intră în categoria pastelor făinoase din provincia Sondrio, figurând pe lista produselor agroalimentare tradiționale din regiunea Lombardia (Jurnalul oficial al regiunii Lombardia din 21 aprilie 2000 – al 5-lea supliment extraordinar al nr. 16).

Pastele „Pizzoccheri della Valtellina” în stare uscată sunt prezente în raioanele de paste făinoase din numeroase lanțuri de distribuție a produselor alimentare din Italia.

Produsul „Pizzoccheri della Valtellina” este tipic pentru teritoriul provinciei Sondrio și are nu doar o valoare economică, ci și una culturală, astfel încât a devenit o veritabilă referință populară legată de tradiție și celebrată în numeroase festivități, dintre care cea mai cunoscută este „Pizzocchero d’Oro”, desfășurată la Teglio.

De asemenea, în cadrul ediției cu numărul 99 a târgului de la Bitto, desfășurat în perioada 12-15 octombrie 2006, printre produsele agroalimentare tipice din Valtellina se aflau vinuri, brânzeturi, mere, bresaola, dar și pastele „Pizzoccheri della Valtellina”.

bresaola

Acestea sunt mereu prezente în toate ocaziile în care diferite instituții și entități locale, turistice și de producție prezintă și valorifică periodic imaginea zonei Valtellina.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf din prezentul regulament]

Administrația actuală a deschis procedura națională de opoziție prin publicarea propunerii de recunoaștere a indicației geografice protejate „Pizzoccheri della Valtellina” în Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana nr. 50 din 29 februarie 2012.

Textul consolidat al caietului de sarcini este disponibil la adresa: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

sau

accesând direct pagina principală a site-ului Ministerului Politicilor Agricole, Alimentare și Forestiere (www.politicheagricole.it), făcând clic pe „Prodotti DOP IGP” (în partea superioară dreaptă a ecranului), apoi pe „Prodotti DOP IGP STG” (pe laterala stângă a ecranului) și apoi pe „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

---

| 24.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 185/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 185/11

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2016/C 185/06)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

DOCUMENT UNIC

„PAŠKA JANJETINA”

Nr. UE: HR-PDO-0005-01347 — 19.6.2015

DOP ( X ) IGP ( )

1.   Denumirea (denumirile)

„Paška janjetina”

2.   Statul membru sau țara terță

Statul membru sau țara terță

Croația

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tipul de produs

Tipul de produs

Clasa 1.1. Carne (și organe comestibile) proaspete

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Paška janjetina” este o carne proaspătă obținută prin sacrificarea mieilor de lapte tineri, masculi și femele, născuți pe insula Pag dintr-o rasă de oi autohtonă croată care poartă același nume, „Paška ovca”, crescută doar pe insula Pag.

La momentul sacrificării, mieii tineri și cu greutate mică sacrificați pentru producția de „Paška janjetina” nu trebuie să aibă mai mult de 45 de zile (calculate de la data fătării la data sacrificării) și trebuie să fi fost ținuți cu oile la pășune și hrăniți doar cu lapte de oaie până la sacrificare.

Carcasele de miel utilizate pentru producția de „Paška janjetina” aparțin categoriei de carcase cu o greutate de până la 13 kg. Carcasele pot avea până la 62 cm lungime și pot cântări între 4 și 10 kg. Carnea este roz pal, cu fibre musculare fragede, cu vinișoare de grăsime, cu puțin țesut gras și conjunctiv și fără miros distinctiv de carne de miel (oaie).

Țesutul gras al mieilor din Pag utilizați pentru producția de „Paška janjetina” (subcutanat și abdominal) trebuie să fie de culoare albă, fără nuanțe gălbui sau galbene. Carcasele mieilor sacrificați sunt acoperite cu un strat de țesut gras subcutanat foarte subțire, aproape transparent.

Carnea „Paška janjetina” se comercializează doar proaspătă, sub formă de carcasă sau de semicarcasă (obținută prin tăierea carcasei de-a lungul liniei de separare care trece prin mijlocul fiecărei vertebre și al capului, precum și prin mijlocul sacrumului, al sternului și al oaselor pelviene), fără organele aparatului digestiv, fără splină, fără piele și fără părțile inferioare ale picioarelor. Totodată, capul și rinichii (împreună cu stratul de grăsime al rinichilor), plămânii, laringele, inima și ficatul sunt parte integrantă a carcasei.

„Paška janjetina” se consumă doar după gătire. Este o carne deosebit de suculentă și de fragedă, cu un gust plăcut și un miros fin rezultat în urma sacrificării mieilor tineri hrăniți cu lapte.

3.3.   Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Înaintea sacrificării, mieii utilizați la producția de „Paška janjetina” sunt hrăniți numai cu lapte de oaie.

3.4.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Toate etapele producției de „Paška janjetina” trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată la punctul 4.

Procesul de producție constă în:

| 1. | creșterea oilor din Pag; |
| --- | --- |

1.

creșterea oilor din Pag;

| 2. | împerecherea oilor și fătarea mieilor din Pag; |
| --- | --- |

2.

împerecherea oilor și fătarea mieilor din Pag;

| 3. | creșterea mieilor din Pag; |
| --- | --- |

3.

creșterea mieilor din Pag;

| 4. | sacrificarea mieilor din Pag. |
| --- | --- |

4.

sacrificarea mieilor din Pag.

3.5.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. a produsului la care se referă denumirea înregistrată

Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. a produsului la care se referă denumirea înregistrată

Produsul „Paška janjetina” se comercializează proaspăt, sub formă de semicarcase sau carcase întregi jupuite cu cap, fără părțile inferioare ale picioarelor, dar cu organele comestibile, mai exact cu organele din cavitatea toracică și din cavitatea abdominală (ficatul, plămânii, laringele, inima, rinichii și grăsimea rinichilor). La momentul comercializării, carnea „Paška janjetina” trebuie să fie învelită într-o folie de plastic transparentă și autoadezivă.

Produsul „Paška janjetina” este ambalat, mai exact învelit în folie de plastic, după sacrificarea în abatoarele de pe insula Pag, înaintea comercializării, pentru a se garanta prospețimea, calitatea și mai ales igiena produsului. Ambalarea produsului „Paška janjetina” în abatoare după sacrificare protejează carnea de intrarea în contact cu sursele de contaminare microbiană în timpul manipulării sau al transportului. De asemenea, învelirea cărnii „Paška janjetina” în folie de plastic în abatoarele în care au fost sacrificați mieii nu permite cărnii să intre în contact cu aerul, care ar putea descompune proteinele din carne, cauzând formarea de mucus pe suprafața cărnii și apariția unor mirosuri neplăcute.

3.6.   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

—

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Delimitarea concisă a ariei geografice

„Paška janjetina” se produce pe întreg teritoriul insulei Pag. Linia de țărm a insulei Pag marchează limita ariei geografice de producție. Insula Pag se află între canalele Velebit și Kvarner și între insulele Rab, Olib și Vir.

5.   Legătura cu aria geografică

Legătura cu aria geografică

Specificitatea produsului

Specificitatea produsului

„Paška janjetina” este o carne obținută din miei tineri și cu greutate mică din Pag și hrăniți doar cu lapte de oaie. Potrivit valorilor medii stabilite ale culorilor L*, a* și b*, măsurate cu ajutorul unei metode recunoscute pe plan internațional, carnea mieilor din Pag este clasificată ca roz pal. Sacrificarea mieilor din Pag la o vârstă fragedă determină indicatorii specifici ai carcaselor mieilor proveniți din oile crescute pe această insulă (Mioč, B., Vnučec, I., 2010: Paška janjetina, Dani paške ovce i paškog sira, culegerea de lucrări a conferinței).

Paška janjetina, Dani paške ovce i paškog sira

O comparație între compozițiile chimice ale țesuturilor musculare ale mieilor proveniți din oile din Pag, din oile din rasa Pramenka din Dalmația și din oile din Istria indică diferențe semnificative în ceea ce privește procentajul de grăsime (mieii din Pag având de departe cel mai mare procentaj), conținutul de proteine în substanța uscată (cel mai scăzut conținut în cazul mieilor din Pag) și conținutul de grăsime în substanța uscată (cea mai mare proporție în cazul mieilor din Pag) [Vnučec, I. (2011): Odlike trupa i kakvoća mesa janjadi iz različitih sustava uzgoja, teză de doctorat, Facultatea de Agronomie, Zagreb].

Odlike trupa i kakvoća mesa janjadi iz različitih sustava uzgoja

Carnea „Paška janjetina” este specială datorită unei practici străvechi a păstorilor de pe insula Pag, și anume de a nu separa mieii de oi după fătare și de a sacrifica mieii neînțărcați. Aceasta este metoda de producție a cărnii de miel. Carnea „Paška janjetina” nu are un miros specific, deoarece provine de la miei de lapte foarte tineri, spre deosebire de carnea mieilor mai înaintați în vârstă (Barać et al., 2008: Paška ovca – hrvatska izvorna pasmina, Novalja).

Paška ovca – hrvatska izvorna pasmina

Spre deosebire de tradiția care predomină pe insula Pag, și anume de a se sacrifica mieii foarte tineri și cu greutate mică, pentru a se lansa producția de lapte și de brânză, tradițiile unor regiuni învecinate, cu condiții mediteraneene similare (de exemplu pe insula Cres sau în peninsula Istria), fac ca mieii cu o greutate corporală medie mai mare (aproximativ 20 kg) să fie sacrificați mai ales pentru producția de carne, rezultând carcase de miel cu o greutate de aproximativ 12 kg, destinate frigerii pe rotisor.

Primele dovezi scrise referitoare la mieii din Pag și la carnea lor datează din vremuri străvechi. Deja în 1554, istoricul Sabollico observa că mieii din Pag erau cei mai gustoși din întreaga Ilirie (Karavanić, B., 2006: Građa za povijest grada i otoka Paga, Stolni kaptol Sv. Stošije).

Građa za povijest grada i otoka Paga

„Paška janjetina” este denumirea utilizată dintotdeauna, fapt dovedit de numeroase înscrisuri istorice, același nume fiind utilizat până în prezent în vorbirea curentă și în tranzacțiile comerciale (dovada utilizării denumirii în vorbirea curentă și în comerț).

Comercializarea produsului „Paška janjetina” are un caracter puternic sezonier, deoarece oile utilizate pentru producție se împerechează mai ales în perioada iunie-octombrie, de obicei prin împerechere planificată, astfel încât mieii să se nască în perioada noiembrie-martie, cele mai numeroase fătări înregistrându-se în ianuarie.

Specificitatea ariei geografice

Specificitatea ariei geografice

Factori naturali

Factori naturali

Insula Pag este caracterizată de o climă predominant mediteraneeană, cu veri calde și uscate și cu ierni întrucâtva mai reci. Una dintre caracteristicile deosebite ale insulei Pag constă în pășunile carstice măturate de bora și străbătute de ziduri de piatră fără mortar. Acest peisaj este unic în Croația. Nicio altă insulă nu este atât de puternic afectată de bora, vânt care face din Pag „cea mai golașă” insulă din partea croată a Mării Adriatice. Cea mai mare parte a insulei constă atât în pășuni stâncoase cu asfodel și sadină, a căror producție de plante constituie baza creșterii oilor pe insulă, cât și în soluri pietroase acoperite cu plante din genul Stipa și salvie medicinală, care sunt adaptate la secetă. Pe pășunile stâncoase ale insulei Pag cresc peste 300 de specii de plante păscute de oile de pe insulă. Majoritatea acestor specii aparțin florei mediteraneene.

Stipa

Grație formei conice a capetelor lor și agilității mandibulei și buzelor lor, oile din Pag pot ajunge la firele de iarbă dintre și de sub pietre, din crăpăturile pietrelor și din tufișuri, putând astfel supraviețui și rezista în cele mai aspre condiții.

În mare, solurile insulei Pag pot fi împărțite în două grupuri: soluri antropice (toate terenurile arabile) și solurile de pășune/poiană/pădure (soluri slab dezvoltate care cuprind solul de culoare închisă calcaros/cu dolomite și stânci, solurile brune superficiale și terra rossa), pe care pasc oile din Pag.

Bura este vântul predominant pe insula Pag și ajunge frecvent la forța unei furtuni, colectând picături de apă din mare și depozitându-le pe pământ, ceea ce duce la formarea unui „sediment de sare” ce sporește mult concentrația de sare din sol și din vegetație.

Factori umani

Factori umani

Locuitorii insulei Pag sunt implicați în agricultură din vremuri străvechi. Un vechi cântec popular dovedește faptul că insula Pag este de mult sinonimă cu carnea de miel: „O, Pag, mândria și bucuria noastră! Ce mai belșug ne dai! Brânză, vin și carne de miel cât să ne țină un car de ani.”

Fiecare regiune a Croației are o altă tradiție în ceea ce privește creșterea oilor, în funcție de modul în care se dorește să fie utilizate produsele și de obiceiurile încetățenite ale consumatorilor. Vârsta și greutatea mieilor la sacrificarea în vederea producției de „Paška janjetina” sunt rezultatul tradiției referitoare la creșterea oilor pe insula Pag, unde miei foarte tineri (de până la 45 de zile) sunt sacrificați pentru a se obține carcase cu greutate mică (până la 10 kg). Principalul motiv al acestei sacrificări a mieilor tineri și cu greutate mică este începerea cât se poate de devreme a procesului de mulgere, astfel încât să se profite de perioada de lactație maximă pentru prelucrarea laptelui în scopul obținerii brânzei din Pag.

Legătura cauzală dintre aria geografică și produs

Legătura cauzală dintre aria geografică și produs

Produsul „Paška janjetina” este numit după regiunea în care sunt crescute oile: insula Pag.

Potrivit tradiției referitoare la creșterea oilor, pe insula Pag oile sunt crescute mai ales pentru a produce laptele destinat a deveni brânză de Pag, toate tehnicile de creștere fiind adaptate în acest scop, iar cea mai mare parte a veniturilor crescătorilor provin din vânzarea laptelui de oaie. Din acest motiv, altfel decât în alte regiuni din apropiere, mieii sacrificați pe insula Pag sunt foarte tineri, au greutate mică și sunt hrăniți cu lapte de oaie, ceea ce conferă cărnii „Paška janjetina” culoarea sa roz pal. Legătura puternică dintre „Paška janjetina” și aria geografică delimitată este rezultatul tradiției și al unui cumul de circumstanțe. Oile din Pag sunt rasa autohtonă a insulei Pag și sunt crescute doar pe insula Pag. De la fătare la sacrificare, mieii sunt ținuți cu oile tot timpul, pentru a se asigura continuitatea suptului. Mieii sunt sacrificați până nu depășesc vârsta de 45 de zile, în abatoare aprobate de pe insula Pag, astfel încât mieii tineri să nu devină stresați și să nu moară în timpul transportului spre alte zone. Cercetările au demonstrat că trăsăturile carcasei și calitatea cărnii mieilor din Pag diferă de cele tipice pentru mieii din rase similare, mai ales grație sacrificării timpurii a mieilor de lapte, în conformitate cu tradiția creșterii oilor pe insula Pag. Conținutul ridicat de grăsime din țesutul muscular al mieilor din Pag poate fi atribuit rasei, precum și faptului că mieii sunt hrăniți cu lapte de oaie, acesta fiind extrem de bogat în energie datorită conținutului bogat în grăsimi.

Grație climei mediteraneene blânde, oile din Pag și mieii lor își petrec viața în aer liber. Faptul de a ține oile și mieii în aer liber zi și noapte, în bătaia vântului bora și a soarelui, pe pășuni nepoluate și în aerul de mare proaspăt, influențează și calitatea cărnii, diferențiind-o de carnea mieilor de pe continent. Compoziția florală a pășunilor de pe insula Pag se reflectă în calitatea laptelui de oaie și a cărnii mieilor hrăniți cu lapte de oaie (lucrare științifică, Ljubičić, I. et al., 2012, Florni sastav ovčarskih pašnjaka otoka Paga). Datorită condițiilor agroclimatice specifice ale insulei, particularităților și diversității vegetației sale și numeroaselor soiuri de plante aromatice și medicinale, „Paška janjetina” are un gust distinct, specific „mediteraneean”. Concentrația ridicată de sare din sol și frecventele „sedimente de sare” afectează direct structura și calitatea vegetației, care afectează, la rândul ei, calitatea laptelui oilor de pe insula Pag și carnea „Paška janjetina” (Mioč et al., 2011, Program uzgoja ovaca u Republici Hrvatskoj, Zagreb).

Florni sastav ovčarskih pašnjaka otoka Paga

Program uzgoja ovaca u Republici Hrvatskoj

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf din prezentul regulament]

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/PASKA%20JANJETINA/Specifikacija%20Paška%20janjetina0001.pdf

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

---