# Официален вестник C 185/2016

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 185 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 5924 май 2016 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 185

Издание на български език

Информация и известия

Година 5924 май 2016 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | II   Съобщения |
| | СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Европейска комисия |
| 2016/C 185/01 | Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело M.7992 — Starwood Capital Group/Banco Sabadell/JV) (
  1
  ) | 1 |
| 2016/C 185/02 | Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело M.7985 — Segro/PSPIB/Target Assets) (
  1
  ) | 1 |

Известие No

Съдържание

Страница

II   Съобщения

СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

2016/C 185/01

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело M.7992 — Starwood Capital Group/Banco Sabadell/JV) (
  1
  )

1

1

2016/C 185/02

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело M.7985 — Segro/PSPIB/Target Assets) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Информация |
| --- | --- |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Европейска комисия |
| 2016/C 185/03 | Обменен курс на еврото | 2 |

IV   Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

2016/C 185/03

Обменен курс на еврото

2

---

| | V   Становища |
| --- | --- |
| | ДРУГИ АКТОВЕ |
| | Европейска комисия |
| 2016/C 185/04 | Публикация на заявление за регистрация съгласно член 50, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни | 3 |
| 2016/C 185/05 | Публикация на заявление за регистрация съгласно член 50, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни | 7 |
| 2016/C 185/06 | Публикация на заявление съгласно член 50, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни | 11 |

V   Становища

ДРУГИ АКТОВЕ

Европейска комисия

2016/C 185/04

Публикация на заявление за регистрация съгласно член 50, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни

3

2016/C 185/05

Публикация на заявление за регистрация съгласно член 50, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни

7

2016/C 185/06

Публикация на заявление съгласно член 50, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни

11

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Текст от значение за ЕИП |

---

(1)   Текст от значение за ЕИП

1

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

II Съобщения

СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

| 24.5.2016 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 185/1

---

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление

(Дело M.7992 — Starwood Capital Group/Banco Sabadell/JV)

(текст от значение за ЕИП)

(2016/C 185/01)

На 17 май 2016 г. Комисията реши да не се противопоставя на горепосочената концентрация, за която е постъпило уведомление, и да я обяви за съвместима с вътрешния пазар. Решението се основава на член 6, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1). Пълният текст на решението е достъпен единствено на английски език и ще се публикува, след като бъдат премахнати всички професионални тайни, които могат да се съдържат в него. Той ще бъде достъпен:

| — | в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл, |
| --- | --- |

—

в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл,

| — | в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=bg) под номер на документа 32016M7992. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право. |
| --- | --- |

—

в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=bg) под номер на документа 32016M7992. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право.

---

(1)  ОВ L 24, 29.1.2004 г., стр. 1.

---

| 24.5.2016 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 185/1

---

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление

(Дело M.7985 — Segro/PSPIB/Target Assets)

(текст от значение за ЕИП)

(2016/C 185/02)

На 17 май 2016 г. Комисията реши да не се противопоставя на горепосочената концентрация, за която е постъпило уведомление, и да я обяви за съвместима с вътрешния пазар. Решението се основава на член 6, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1). Пълният текст на решението е достъпен единствено на английски език и ще се публикува, след като бъдат премахнати всички професионални тайни, които могат да се съдържат в него. Той ще бъде достъпен:

| — | в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл, |
| --- | --- |

—

в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл,

| — | в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=bg) под номер на документа 32016M7985. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право. |
| --- | --- |

—

в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=bg) под номер на документа 32016M7985. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право.

---

(1)  ОВ L 24, 29.1.2004 г., стр. 1.

---

IV Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

| 24.5.2016 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 185/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 185/2

---

Обменен курс на еврото (1)

23 май 2016 година

(2016/C 185/03)

1 евро =

| | Валута | Обменен курс |
| --- | --- | --- |
| USD | щатски долар | 1,1215 |
| JPY | японска йена | 122,70 |
| DKK | датска крона | 7,4371 |
| GBP | лира стерлинг | 0,77443 |
| SEK | шведска крона | 9,3440 |
| CHF | швейцарски франк | 1,1105 |
| ISK | исландска крона | |
| NOK | норвежка крона | 9,3658 |
| BGN | български лев | 1,9558 |
| CZK | чешка крона | 27,033 |
| HUF | унгарски форинт | 317,05 |
| PLN | полска злота | 4,4367 |
| RON | румънска лея | 4,5210 |
| TRY | турска лира | 3,3495 |
| AUD | австралийски долар | 1,5542 |
| CAD | канадски долар | 1,4745 |
| HKD | хонконгски долар | 8,7104 |
| NZD | новозеландски долар | 1,6538 |
| SGD | сингапурски долар | 1,5478 |
| KRW | южнокорейски вон | 1 329,78 |
| ZAR | южноафрикански ранд | 17,5173 |
| CNY | китайски юан рен-мин-би | 7,3507 |
| HRK | хърватска куна | 7,4890 |
| IDR | индонезийска рупия | 15 232,77 |
| MYR | малайзийски рингит | 4,5816 |
| PHP | филипинско песо | 52,481 |
| RUB | руска рубла | 75,2277 |
| THB | тайландски бат | 39,993 |
| BRL | бразилски реал | 3,9832 |
| MXN | мексиканско песо | 20,6021 |
| INR | индийска рупия | 75,7263 |

Валута

Обменен курс

USD

щатски долар

1,1215

JPY

японска йена

122,70

DKK

датска крона

7,4371

GBP

лира стерлинг

0,77443

SEK

шведска крона

9,3440

CHF

швейцарски франк

1,1105

ISK

исландска крона

NOK

норвежка крона

9,3658

BGN

български лев

1,9558

CZK

чешка крона

27,033

HUF

унгарски форинт

317,05

PLN

полска злота

4,4367

RON

румънска лея

4,5210

TRY

турска лира

3,3495

AUD

австралийски долар

1,5542

CAD

канадски долар

1,4745

HKD

хонконгски долар

8,7104

NZD

новозеландски долар

1,6538

SGD

сингапурски долар

1,5478

KRW

южнокорейски вон

1 329,78

ZAR

южноафрикански ранд

17,5173

CNY

китайски юан рен-мин-би

7,3507

HRK

хърватска куна

7,4890

IDR

индонезийска рупия

15 232,77

MYR

малайзийски рингит

4,5816

PHP

филипинско песо

52,481

RUB

руска рубла

75,2277

THB

тайландски бат

39,993

BRL

бразилски реал

3,9832

MXN

мексиканско песо

20,6021

INR

индийска рупия

75,7263

---

(1)  Източник: референтен обменен курс, публикуван от Европейската централна банка.

---

V Становища

ДРУГИ АКТОВЕ

Европейска комисия

| 24.5.2016 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 185/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 185/3

---

Публикация на заявление за регистрация съгласно член 50, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни

(2016/C 185/04)

Настоящата публикация предоставя право на възражение срещу заявлението в съответствие с член 51 от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета (1).

ЕДИНЕН ДОКУМЕНТ

„CULURGIONIS D’OGLIASTRA“

ЕС No: IT-PGI-0005-01307 – 2.2.2015

ЗНП ( ) ЗГУ ( X )

1.   Наименование/Наименования

„Culurgionis d’Ogliastra“

2.   Държава членка или трета държава

Държава членка или трета държава

Италия

3.   Описание на селскостопанския продукт или храната

Описание на селскостопанския продукт или храната

3.1.   Вид продукт

Вид продукт

Клас 2.5. Макаронени изделия

3.2.   Описание на продукта, за който се отнася наименованието в точка 1

Описание на продукта, за който се отнася наименованието в точка 1

„Culurgionis d’Ogliastra“ са пресни макаронени изделия във форма на вързоп, който е затворен на ръка и съдържа пълнеж от смес от картофи (пресни или сухи люспи), сирене, растителни и/или животински мазнини, ароматизанти. Начинът, по който е затворен вързопът, напомня на стилизиран житен клас.

При пускането им на пазара за консумация „Culurgionis d’Ogliastra“ притежават следните физични, химични и органолептични характеристики:

Физични характеристики:

Физични характеристики:

—   Форма: готовият продукт има форма на вързоп с типично затваряне откъм изпъкналата страна, което напомня на житен клас,

Форма

—   Тегло на отделните „Culurgionis d’Ogliastra“: варира от минимум 20 g до максимум 33 g,

Тегло на отделните „Culurgionis d’Ogliastra“

—   Тегловно съотношение тесто/пълнеж: варира от минимум 0,5 до максимум 2,0,

Тегловно съотношение тесто/пълнеж

—   Брой на точките на затваряне на тестото: ≥ 10.

Брой на точките на затваряне на тестото

Химични характеристики:

Химични характеристики:

—   Общо съдържание на белтъчини: от 5 до 16 %,

Общо съдържание на белтъчини

—   Мазнини: от 5 до 15 %,

Мазнини

—   Въглехидрати: от 20 до 40 %,

Въглехидрати

—   Нишесте: от 2 до 5 %.

Нишесте

Органолептични характеристики:

Органолептични характеристики:

—   Консистенция: мека, хомогенно тесто,

Консистенция

—   Цвят на тестото: жълтеникаво бял,

Цвят на тестото

—   Цвят на пълнежа: по-наситен жълт цвят със зеленикави жилки, дължащи се на съдържанието на мента и/или босилек,

Цвят на пълнежа

Вкус: кисел и ароматизиран, повече или по-малко наситен в зависимост от сместа от сирена, леко смекчен от сладкия вкус на картофите, остатъчен вкус на подправки.

Аромат: наситен поради наличието на грис, брашно и ароматни билки или подправки (мента, босилек, чесън, лук).

3.3.   Фуражи (само за продукти от животински произход) и суровини (само за преработени продукти)

Фуражи (само за продукти от животински произход) и суровини (само за преработени продукти)

Производството на „Culurgionis d’Ogliastra“ се извършва в две фази: приготвяне на тестото и приготвяне на пълнежа. Използват се следните съставки:

1.   Съставки на тестото:

Съставки на тестото:

—   Грис от твърда пшеница и брашно от мека пшеница: в съотношение от 15 до 70 % от теглото на тестото. Използваният грис трябва да има съдържание на белтъчини, не по-ниско от 11,5 %,

Грис от твърда пшеница и брашно от мека пшеница

—   Свинска мас: от 0,5 до 6,0 % или като алтернатива — масло или необработено маслиново масло „extra virgin“ от 3,0 до 7,0 % от теглото на тестото,

Свинска мас

—   Сол: колкото е необходимо,

Сол

—   Вода: колкото е необходимо.

Вода

2.   Съставки на пълнежа:

Съставки на пълнежа:

| — | Картофи: от 60 до 80 % или като алтернатива — картофени люспи от 15 до 45 % от теглото на пълнежа, |
| --- | --- |

—

Картофи: от 60 до 80 % или като алтернатива — картофени люспи от 15 до 45 % от теглото на пълнежа,

| — | Смес от сирена: casu axedu (синоними: casu agedu fruhe или viscidu) и/или pecorino (твърдо овче сирене), и/или сирене от овче и козе мляко, и/или козе сирене, и/или краве сирене в различни количества, вариращи от 10 до 50 % от общото тегло на сирената. Сместа от сирена в различно съотношение представлява от 10 до 25 % от общото тегло на пълнежа, |
| --- | --- |

—

Смес от сирена: casu axedu (синоними: casu agedu fruhe или viscidu) и/или pecorino (твърдо овче сирене), и/или сирене от овче и козе мляко, и/или козе сирене, и/или краве сирене в различни количества, вариращи от 10 до 50 % от общото тегло на сирената. Сместа от сирена в различно съотношение представлява от 10 до 25 % от общото тегло на пълнежа,

viscidu

| — | Животински мазнини (лой и/или свинска мас) и/или необработено маслиново масло „extra virgin“ в различно съотношение от 4 до 10 % от общото тегло на мазнините, |
| --- | --- |

—

Животински мазнини (лой и/или свинска мас) и/или необработено маслиново масло „extra virgin“ в различно съотношение от 4 до 10 % от общото тегло на мазнините,

| — | Вода: колкото е необходимо, |
| --- | --- |

—

Вода: колкото е необходимо,

| — | Могат да се използват следните съставки: мента и/или чесън, и/или босилек, и/или лук. |
| --- | --- |

—

Могат да се използват следните съставки: мента и/или чесън, и/или босилек, и/или лук.

3.4.   Специфични етапи на производството, които трябва да бъдат осъществени в определения географски район

Специфични етапи на производството, които трябва да бъдат осъществени в определения географски район

Производството на „Culurgionis d’Ogliastra“ включва приготвянето на тестото, приготвянето на пълнежа и затварянето на пълнения продукт в типичната форма на житен клас. Всички етапи на производството на „Culurgionis d’Ogliastra“ трябва да се осъществяват в географския район на производство.

3.5.   Специфични правила за рязане, настъргване, опаковане и др. на продукта, за който се отнася регистрираното наименование

Специфични правила за рязане, настъргване, опаковане и др. на продукта, за който се отнася регистрираното наименование

Продуктът „Culurgionis d’Ogliastra“ може да се предлага на пазара в опаковки в съответствие със законовите изисквания, както и в насипно състояние.

Продуктът „Culurgionis d’Ogliastra“ може да бъде опакован в прясно състояние, в модифицирана атмосфера или в замразено състояние.

Насипният продукт „Culurgionis d’Ogliastra“ може да се предлага на пазара единствено в прясно състояние.

3.6.   Специфични правила за етикетиране на продукта, за който се отнася регистрираното наименование

Специфични правила за етикетиране на продукта, за който се отнася регистрираното наименование

Опаковките трябва да съдържат логото на продукта „Culurgionis d’Ogliastra“, възпроизведено по-долу, като гаранция за произхода и идентификацията на продукта. Освен съответната изисквана по закон информация на етикета на опаковката задължително трябва да присъстват ясно и четливо изписани следните допълнителни указания:

| — | наименованието „CULURGIONIS D’OGLIASTRA“, последвано от надписа ЗГУ в черен цвят и получер шрифт, както и символът на Европейския съюз, |
| --- | --- |

—

наименованието „CULURGIONIS D’OGLIASTRA“, последвано от надписа ЗГУ в черен цвят и получер шрифт, както и символът на Европейския съюз,

| — | името, търговското наименование и адресът на предприятието производител. Разрешено е използването на търговски наименования и частни марки, при условие че нямат хвалебствен характер и не са такива, че да въвеждат потребителя в заблуждение, |
| --- | --- |

—

името, търговското наименование и адресът на предприятието производител. Разрешено е използването на търговски наименования и частни марки, при условие че нямат хвалебствен характер и не са такива, че да въвеждат потребителя в заблуждение,

| — | формулировката „с картофи“ или „с картофени люспи“ в зависимост от използваните в пълнежа съставки. |
| --- | --- |

—

формулировката „с картофи“ или „с картофени люспи“ в зависимост от използваните в пълнежа съставки.

Защитеното географско указание „CULURGIONIS D’OGLIASTRA“ трябва да присъства върху етикета с ясни и незаличими букви, по-големи от останалия шрифт, с висококонтрастен цвят спрямо цвета на етикета, като указанието трябва да бъде ясно разграничимо от останалите писмени обозначения, които могат да бъдат изписани с два пъти по-малък шрифт от този на буквите, с които се изписва ЗГУ.

Продуктът може да се предлага на пазара в насипно състояние, при условие че е поставен в специални отделения или съдове, придружени с етикет, който се вижда ясно и съдържа същата информация, която се предвижда за опаковките.

Логото на продукта „Culurgionis d’Ogliastra“ е както следва:

4.   Кратко определение на географския район

Кратко определение на географския район

Районът на производство на „Culurgionis d’Ogliastra“ обхваща територията на Ogliastra, която включва следните общини: ARZANA, BARI SARDO, BAUNEI, CARDEDU, ELINI, GAIRO, GIRASOLE, ILBONO, JERZU, LANUSEI, LOCERI, LOTZORAI, OSINI, PERDASDEFOGU, SEUI, TALANA, TERTENIA, TORTOLÌ, TRIEI, ULASSAI, URZULEI, USSASSAI, VILLAGRANDE STRISAILI. Като се има предвид установената традиция в производството на „Culurgionis d’Ogliastra“ районът на производство обхваща и общините, граничещи с провинция Ogliastra — общините ESTERZILI, SADALI и ESCALAPLANO в провинция Cagliari.

5.   Връзка с географския район

Връзка с географския район

„Culurgionis d’Ogliastra“, с формата си на пълнен вързоп и характерния си начин на затваряне, напомнящ житен клас, са едни от най-добре познатите макаронени изделия в Сардиния и имат дългогодишни традиции в производството.

Първоначално „Culurgionis d’Ogliastra“ са храна за бедните, присъща на селскостопанските и земеделски традиции, поради което пълнежът варира в зависимост от съставките, налични в района. Поради лесния им начин на отглеждане, картофите без съмнение са били източник на храна, достъпен за всички. За обогатяване на вкуса са добавяни различни съставки като солено сирене и животински и/или растителни мазнини, а в някои случаи са били прибавяни чесън и/или босилек, и/или мента, и/или лук, както и сирена, сред които и сиренето casu axedu през летните месеци. По утвърдена в продължение на десетилетия традиция сместа от тези съставки се използва за пълнеж на „Culurgionis d’Ogliastra“. Най-показателният елемент за взаимовръзката на продукта с територията е формата след неговото затваряне, наподобяваща житен клас. Специфичното затваряне на макаронените изделия произлиза от тази област на Сардиния и по традиция винаги е правено единствено на ръка. Това специфично затваряне изисква значителна прецизност, сръчност и умения, а резултатът напомня на линията на шев или бродерия, тъй като тестото се затваря последователно отляво и отдясно — задача, изпълнявана по традиция единствено от сръчни женски ръце.

Съществуват многобройни фестивали, събори и събития, които се провеждат в общините в района на производство и са посветени на този продукт. Такива са например някои годишни фестивали, организирани по време на месеците на засилен туризъм, като „Sagra di Tortolì“ през юли, „Sagra di Barisardo“ през август, „Sagra di Sadali“ през юни-юли и „Sagra di Loceri“ през септември.

Също така съществуват редица препратки към наименованието „Culurgionis d’Ogliastra“ в ръководства, готварски книги и публикации, които свидетелстват за репутацията на наименованието и за традициите в производството му в географския район. Вж. например:

| — | „Cucine di Sardegna“, Giuseppina Perisi, Muzio editore, 1989, |
| --- | --- |

—

„Cucine di Sardegna“, Giuseppina Perisi, Muzio editore, 1989,

Cucine di Sardegna

| — | „La Sardegna dei cibi e dei vini“, Riccardo Campanelli, Maggioli editore, 1990, |
| --- | --- |

—

„La Sardegna dei cibi e dei vini“, Riccardo Campanelli, Maggioli editore, 1990,

| — | „Buon appetito in Sardegna“, Loredana Cicu Solinas, EDITAR, 1992, |
| --- | --- |

—

„Buon appetito in Sardegna“, Loredana Cicu Solinas, EDITAR, 1992,

| — | „Guida pratica della Sardegna“, Salvatore Colomo, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 1993, |
| --- | --- |

—

„Guida pratica della Sardegna“, Salvatore Colomo, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 1993,

| — | „I sapori della Sardegna – la cucina“, Autori Vari, Zonza Editori, 1999, |
| --- | --- |

—

„I sapori della Sardegna – la cucina“, Autori Vari, Zonza Editori, 1999,

| — | „Sa Cuchina Sarda“, Salvatore Colomo e Luciana Pala, Collana Guida della Sardegna, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 2001, |
| --- | --- |

—

„Sa Cuchina Sarda“, Salvatore Colomo e Luciana Pala, Collana Guida della Sardegna, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 2001,

| — | „Sa Cuchina Sarda“, Salvatore Colomo e Luciana Pala, Collana Guida della Sardegna, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 2003, |
| --- | --- |

—

„Sa Cuchina Sarda“, Salvatore Colomo e Luciana Pala, Collana Guida della Sardegna, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 2003,

| — | „La bella selvaggia“, Lello Caravano, Itinerari speciali Bell’Italia, Giugno 2003, |
| --- | --- |

—

„La bella selvaggia“, Lello Caravano, Itinerari speciali Bell’Italia, Giugno 2003,

| — | „Sardegna- Le paste della tradizione“, Regione Autonoma della Sardegna editore, 2006, |
| --- | --- |

—

„Sardegna- Le paste della tradizione“, Regione Autonoma della Sardegna editore, 2006,

| — | „Pane e casu- Ricette della tradizione culinaria sarda“, Condaghes editore, 2006, |
| --- | --- |

—

„Pane e casu- Ricette della tradizione culinaria sarda“, Condaghes editore, 2006,

| — | В статията на Giacomo Mameli „Tecnologia nei culurgionis per vendere Sardegna a Manhatan“, публикувана през 2007 г. от центъра за урбанистика към университета в Сасари, наименованието „Culurgionis d’Ogliastra“ е описано като „специалитет, заслужаващ Нобелова награда за гастрономия“, |
| --- | --- |

—

В статията на Giacomo Mameli „Tecnologia nei culurgionis per vendere Sardegna a Manhatan“, публикувана през 2007 г. от центъра за урбанистика към университета в Сасари, наименованието „Culurgionis d’Ogliastra“ е описано като „специалитет, заслужаващ Нобелова награда за гастрономия“,

| — | „Culurgionis d’Ogliastra: unici nel contenuto e nella forma“, M. A. Dessì rivista „Premiata salumeria italiana“ n.4/2009, |
| --- | --- |

—

„Culurgionis d’Ogliastra: unici nel contenuto e nella forma“, M. A. Dessì rivista „Premiata salumeria italiana“ n.4/2009,

| — | „Itinerari del gusto in Sardegna“, Imago multimedia Editore, 2012. |
| --- | --- |

—

„Itinerari del gusto in Sardegna“, Imago multimedia Editore, 2012.

Препратка към публикуваната спецификация на продукта

Препратка към публикуваната спецификация на продукта

(член 6, параграф 1, втора алинея от настоящия регламент)

Пълният текст на продуктовата спецификация е на разположение на следния интернет адрес: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

или

направо от началната страница на Министерството на земеделието, храните и горското стопанство (www.politicheagricole.it), като се избере рубриката „Prodotti DOP IGP“ (горе вдясно на екрана), след това — „Prodotti DOP IGP STG“ (отстрани вляво на екрана), и накрая — „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  ОВ L 343, 14.12.2012 г., стр. 1.

1

---

| 24.5.2016 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 185/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 185/7

---

Публикация на заявление за регистрация съгласно член 50, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни

(2016/C 185/05)

Настоящата публикация предоставя право на възражение срещу заявлението за регистрация в съответствие с член 51 от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета (1).

ЕДИНЕН ДОКУМЕНТ

„PIZZOCCHERI DELLA VALTELLINA“

ЕС No: IT-PGI-0005-01349 – 24.6.2015

ЗНП ( ) ЗГУ ( X )

1.   Наименование/Наименования

„Pizzoccheri della Valtellina“

2.   Държава членка или трета държава

Държава членка или трета държава

Италия

3.   Описание на селскостопанския продукт или храната

Описание на селскостопанския продукт или храната

3.1.   Вид продукт

Вид продукт

Клас 2.5. Макаронени изделия

3.2.   Описание на продукта, за който се отнася наименованието в точка 1

Описание на продукта, за който се отнася наименованието в точка 1

„Pizzoccheri della Valtellina“ е макаронено изделие, получено от тесто, състоящо се от най-малко 20 % брашно от елда, смесено с други брашна.

С „Pizzoccheri della Valtellina“ се обозначават и се предлагат на пазара както сухи, така и пресни макаронени изделия. Различните видове формати са: „tagliatello steso“, т.е. тънки плоски ленти с различна дължина и ширина, оформени в разгъната форма, „tagliatello avvolto“, т.е. тънки плоски ленти с различна дължина и ширина, които се предлагат на пазара в навита форма, или „gnocchetto“ с характерната за тях вдлъбнатина.

По-долу са дадени размерите на „Pizzoccheri della Valtellina“, предлагани на пазара в сухо или прясно състояние:

| Формати в сухо състояние | Дължина
  (mm) | Ширина
  (mm) | Дебелина
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tagliatello steso | 30—60 | 7—8 | 1,1 —1,7 |
| Gnocchetto | 16—22 | 7—11 | 1,5 —2 |
| Tagliatello avvolto
  (наричанTagliatella) | — | 3—11 | 1—2,5 |
| Формати в прясно състояние | Дължина
  (mm) | Ширина
  (mm) | Дебелина
  (mm) |
| Tagliatello | — | 5—11 | 1,3 —5,5 |

Формати в сухо състояние

Дължина

(mm)

Ширина

(mm)

Дебелина

(mm)

Tagliatello steso

30—60

7—8

1,1 —1,7

Gnocchetto

16—22

7—11

1,5 —2

Tagliatello avvolto

(наричанTagliatella)

—

3—11

1—2,5

Формати в прясно състояние

Дължина

(mm)

Ширина

(mm)

Дебелина

(mm)

Tagliatello

—

5—11

1,3 —5,5

Химико-физични характеристики

Химико-физични характеристики

След оформянето пресните „Pizzoccheri della Valtellina“ имат полутвърда консистенция, а след изсушаване са сухи и твърди.

Съдържанието на вода трябва да е не по-малко от 24 % на база сухо вещество при пресния продукт и не по-голямо от 12,5 % на база сухо вещество при изсушения продукт.

Органолептични характеристики

Органолептични характеристики

„Pizzoccheri della Valtellina“ имат по-светъл или по-тъмен кестенявокафяв цвят, на повърхността с петна, оцветени в лешниково-сив цвят, типичен за елдата.

След сваряването им в подсолена вода „Pizzoccheri della Valtellina“ придобиват деликатен, типичен за продуктите от елда и други брашна вкус.

3.3.   Фуражи (само за продукти от животински произход) и суровини (само за преработени продукти)

Фуражи (само за продукти от животински произход) и суровини (само за преработени продукти)

Съставките, влизащи в състава на продаваните в сухо състояние „Pizzoccheri della Valtellina“, са следните:

| — | смес, съдържаща до 80 % едрозърнест грис от твърда пшеница — самостоятелно или заедно с дребнозърнест грис от твърда пшеница, и най-малко 20 % брашно от елда, |
| --- | --- |

—

смес, съдържаща до 80 % едрозърнест грис от твърда пшеница — самостоятелно или заедно с дребнозърнест грис от твърда пшеница, и най-малко 20 % брашно от елда,

| — | вода. |
| --- | --- |

—

вода.

Продаваният в прясно състояние продукт се състои от:

| — | смес, съдържаща до 80 % брашно от мека пшеница — самостоятелно или заедно с едрозърнест грис от твърда пшеница, и най-малко 20 % брашно от елда, |
| --- | --- |

—

смес, съдържаща до 80 % брашно от мека пшеница — самостоятелно или заедно с едрозърнест грис от твърда пшеница, и най-малко 20 % брашно от елда,

| — | вода. |
| --- | --- |

—

вода.

3.4.   Специфични етапи на производството, които трябва да бъдат осъществени в определения географски район

Специфични етапи на производството, които трябва да бъдат осъществени в определения географски район

Всички етапи от производството на „Pizzoccheri della Valtellina“ трябва да се извършват в района на производство, посочен в точка 4.

3.5.   Специфични правила за рязане, настъргване, опаковане и др. на продукта, за който се отнася регистрираното наименование

Специфични правила за рязане, настъргване, опаковане и др. на продукта, за който се отнася регистрираното наименование

Пресният продукт може да се продава в насипно състояние (неопакован) на мястото на производство и/или в търговията на дребно, при условие че за потребителя е видима информацията, посочена в следващата точка 3.6. Пресният продукт може да се опакова в подложки и торбички, и в двата случая в защитна атмосфера.

Сухият продукт се опакова в картонени кутии или в пликове, като при необходимост може да се съхранява в силози преди опаковането.

3.6.   Специфични правила за етикетиране на продукта, за който се отнася регистрираното наименование

Специфични правила за етикетиране на продукта, за който се отнася регистрираното наименование

Освен данните, предвидени в законодателството относно етикетирането на хранителни продукти, опаковките на „Pizzoccheri della Valtellina“ трябва да съдържат следните обозначения, изписани ясно и четливо с печатни букви:

| — | наименованието „Pizzoccheri della Valtellina“, |
| --- | --- |

—

наименованието „Pizzoccheri della Valtellina“,

| — | акронимът ЗГУ или разгърнатата форма „защитено географско указание“, |
| --- | --- |

—

акронимът ЗГУ или разгърнатата форма „защитено географско указание“,

| — | символът на Съюза. |
| --- | --- |

—

символът на Съюза.

Върху опаковката на „Pizzoccheri della Valtellina“ може евентуално да се посочи форматът, даден в таблицата от точка 3.2 (за сухия продукт — „tagliatello steso“, „gnocchetto“, „tagliatella“; за пресния продукт — „tagliatello“).

В обозначението на продукта е забранено да се добавят каквито и да било допълнителни качествени определения към името „Pizzoccheri della Valtellina“, които биха могли да въведат в заблуждение потребителя.

Шрифтът за изписване на наименованието „Pizzoccheri della Valtellina“, което трябва да фигурира върху опаковките, е ITC Galliard с височина 8—35 mm.

4.   Кратко определение на географския район

Кратко определение на географския район

Географският район на производство на „Pizzoccheri della Valtellina“ е районът, определен от административните граници на провинция Сондрио (Ломбардия, Италия).

5.   Връзка с географския район

Връзка с географския район

Заявлението за признаване на ЗГУ „Pizzoccheri della Valtellina“ е обосновано от репутацията и известността на продукта.

В речника на италианския език (Zingarelli, издание 1970 г.) думата „Pizzocchero“ е определена така: „Селски тип юфка, произвеждана на базата на брашно от елда, специалитет на област Valtellina“.

„Pizzoccheri della Valtellina“ са плод на традиция, произхождаща от отдавнашното разпространение и широкото използване на елдата, която, като много отглеждана и употребявана на територията на провинция Сондрио, е основна съставка на местната кухня.

Първият писмен документ, свидетелстващ за присъствието на елдата във Valtellina, е съставен през 1616 г. от управителя на Valle dell’Adda в швейцарския кантон Grigioni; в този документ управителят пише: „Елдата е отглеждана предимно по ретийския склон на Алпите, по-специално в района на Teglio, който се характеризира с по-мек климат благодарение на по-голямото ослънчаване“.

Производството на елда се развива до 1800 г., като обхваща също така необлагодетелстваните и непродуктивни зони; това развитие става възможно благодарение на бързото узряване на семената на растението, които могат да се приспособяват идеално към територии от алпийски тип. След присъединяването на Valtellina към Ломбардия-Венеция положението на пазара се променя в полза на други култури. В провинция Сондрио съществуват и до днес някои култури върху обща площ от около 20 ha, отглеждани за семейна употреба или с цел директна продажба на потребителите.

„Pizzoccheri della Valtellina“ са се разпространили във връзка с отглеждането на елда във въпросната долина; оттам идва тясната връзка на „Pizzoccheri della Valtellina“ с територията на провинция Сондрио. Първите писмени свидетелства, доказващи производството на „Pizzoccheri della Valtellina“ в провинция Сондрио, се съдържат в завещания, където в инвентарните описи се споменават следните изделия: „...una scarella per li Pizzoccheri e il rodelino per li ravioli“ (документ от 1750 г.) и „...le resene per li Pizzoccheri“ (от 1775 г.); следователно може да се предполага, че производството и консумацията на „Pizzoccheri della Valtellina“ датират отпреди първата половина на XVIII в. През следващите векове броят на документите се увеличава и се откроява връзката на „Pizzoccheri della Valtellina“ с територията на провинцията.

В своята публикация „Storia e Tradizioni nella Cucina Lariana“ (изд. Xenia, 1987 г.) Emilio Montorfano посочва Valtellina, и по-специално община Teglio, като универсална родина на тези макаронени изделия, които се отличават със съдържанието на елда. Наименованието „Pizzoccheri della Valtellina“ се споменава и в предговора от Ettore A. Albertoni, Съветник за култура, идентичност и автономия на регион Ломбардия, към книгата на писателката Ada Ferrari, озаглавена „Milano e la Rai un incontro mancato?“, с подзаглавие „Luci e ombre di una capitale di transazione (1945-1977)“ (изд. Franco Angeli, 2002 г.), където в рамките на размишление върху познанието, изследването, насърчаването и оползотворяването на местните регионални реалности „Pizzoccheri della Valtellina“ се споменават като пример за типичен продукт — отражение на територията.

Историческите текстове и литературните източници, свързани с Valtellina, показват как производството на „Pizzoccheri della Valtellina“ е било пряко свързано с местните исторически събития и с традициите и кухнята на географския район, от който произхожда продуктът.

Производството на „Pizzoccheri della Valtellina“ се счита от жителите на Valtellina за традиционна дейност, свързана със собствената им история и култура; достатъчно е да се спомене, че след като се свари, този специфичен вид макаронено изделие традиционно се гарнира с многобройни съставки, произхождащи от селскостопанските култури и продукция, характерни за Valtellina (масло, сирене, зеленчуци като савойско зеле, картофи и др.).

В информацията, съдържаща се в пътеводителите и публикациите, „Pizzoccheri della Valtellina“ се споменават като типична юфка (tagliatelle) на базата на елда (Guida della Valtellina, изд. Sezione valtellinese del Club Alpino Italiano (Пътеводител на Valtellina, изд. Секция „Valtellina“ на Италианския алпийски клуб), 1873 г.; Cucina di valle e di montagna, Cucina di valle e di montagna, в Mondo popolare in Lombardia Sondrio e il suo territorio („Кухнята на долините и планините“ в „Популярен свят в Сондрио, Ломбардия, и неговата територия“), Милано, 1995 г.).

„Pizzoccheri della Valtellina“ спадат към категорията на макаронените изделия от провинция Сондрио, включени в списъка на традиционните продукти на хранително-вкусовата промишленост на регион Ломбардия (Официален вестник на регион Ломбардия от 21.4.2000 г. – извънредно приложение No 5 към бр. 16).

„Pizzoccheri della Valtellina“ присъстват като сухи макаронени изделия по рафтовете за макаронени изделия в много търговски вериги за хранителни продукти в Италия.

„Pizzoccheri della Valtellina“ са типични за територията на провинция Сондрио и им придават не само икономическа, но и културна стойност, до такава степен, че продуктът се е превърнал в истинска популярна забележителност, свързана с традициите и чествана по време на многобройни празници, най-известният от които е „Pizzocchero d’Oro“ в Teglio.

Освен това в рамките на 99ия панаир на сиренето Bitto, проведен от 12 до 15 октомври 2006 г., заедно с типичните продукти на хранително-вкусовия сектор на Valtellina, като вина, сирена, ябълки и bresaola, участваха също и „Pizzoccheri della Valtellina“.

ия

„Pizzoccheri della Valtellina“ присъстват винаги и във всякакъв контекст, когато различните институции, местните органи и туристическите и производствените субекти представят и популяризират образа на Valtellina.

Препратка към публикуваната спецификация на продукта

Препратка към публикуваната спецификация на продукта

(член 6, параграф 1, втора алинея от настоящия регламент)

Настоящата администрация е започнала националната процедура за възражение, като е публикувала предложението за признаване на ЗГУ „Pizzoccheri della Valtellina“ в Държавен вестник на Италианската република, бр. 50 от 29.2.2012 г.

Консолидираният текст на продуктовата спецификация е на разположение на следния уебсайт: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

или

направо от началната страница на уебсайта на Министерството на политиката в областта на земеделието, храните и горското стопанство (www.politicheagricole.it), като се избере рубриката „Prodotti DOP IGP“ (горе вдясно на екрана), след това — „Prodotti DOP IGP STG“ (отстрани вляво на екрана), и накрая — „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  ОВ L 343, 14.12.2012 г., стр. 1.

1

---

| 24.5.2016 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 185/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 185/11

---

Публикация на заявление съгласно член 50, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни

(2016/C 185/06)

Настоящата публикация предоставя право на възражение срещу заявлението в съответствие с член 51 от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета (1).

ЕДИНЕН ДОКУМЕНТ

„PAŠKA JANJETINA“

No ЕС: HR-PDO-0005-01347 – 19.6.2015

ЗНП ( X ) ЗГУ ( )

1.   Наименование/Наименования

„Paška janjetina“

2.   Държава членка или трета държава

Държава членка или трета държава

Хърватия

3.   Описание на селскостопанския продукт или храната

Описание на селскостопанския продукт или храната

3.1.   Вид продукт

Вид продукт

Клас 1.1. Прясно месо (и карантия)

3.2.   Описание на продукта, за който се отнася наименованието в точка 1

Описание на продукта, за който се отнася наименованието в точка 1

„Paška janjetina“ е прясно месо, добито от клането на млади мъжки и женски агнета сукалчета, родени на остров Паг, от местна хърватска порода овце със същото име — „Paška ovca“ — отглеждана единствено на остров Паг.

За производството на „Paška janjetina“ се колят млади и леки агнета, които не трябва да са на повече от 45 дни (изчислени от датата на агнене до датата на клане), които са държани на пасището с майките си и до момента на клане са хранени единствено с овче мляко.

Труповете на агнета, използвани за производството на „Paška janjetina“ принадлежат към категорията на кланични трупове с тегло до 13 kg. Те могат да са с дължина до 62 cm и тегло 4—10 kg; тяхното месо е с бледорозов цвят, с фини и меки мускулни влакна, прошарени с тлъстина, малко количество мастна и съединителна тъкан, без характерна миризма на овче месо.

Мастната тъкан (подкожна и коремна) на агнетата, използвани за производството на „Paška janjetina“ трябва да бъде с бял цвят, без никакви жълти или жълтеникави оттенъци. Труповете на закланите агнета са покрити с много тънък, почти прозрачен слой подкожна мастна тъкан.

„Paška janjetina“ се пуска на пазара само в прясно състояние, под формата на цял или половин кланичен труп (получен чрез разделяне на трупа по разделителната линия, която преминава по средата на всеки прешлен и главата и през гръдната, кръстната и тазовата кост), без органите на храносмилателната система, далака, кожата и долната част на краката. В същото време, главата и бъбреците с околобъбречната лой, белите дробове с ларинкса и сърцето и черния дроб, представляват неразделна част от него.

„Paška janjetina“ се консумира само след термична обработка. Месото е изключително сочно и крехко, с приятен вкус и лек мирис, в резултат на това, че закланите агнета са хранени само с мляко.

3.3.   Фуражи (само за продукти от животински произход) и суровини (само за преработени продукти)

Фуражи (само за продукти от животински произход) и суровини (само за преработени продукти)

Преди клането, агнетата, използвани за производството на „Paška janjetina“ са хранени единствено с овче мляко.

3.4.   Специфични етапи на производството, които трябва да бъдат осъществени в определения географски район

Специфични етапи на производството, които трябва да бъдат осъществени в определения географски район

Всички етапи от производството на „Paška janjetina“ трябва да се осъществяват в географския район, посочен в точка 4.

Процесът на производство се състои от.

| 1. | Развъждане на овце от породата „Paška ovca“ |
| --- | --- |

1.

Развъждане на овце от породата „Paška ovca“

| 2. | Чифтосване и агнене на овцете |
| --- | --- |

2.

Чифтосване и агнене на овцете

| 3. | Отглеждане на агнета от породата „Paška ovca“ |
| --- | --- |

3.

Отглеждане на агнета от породата „Paška ovca“

| 4. | Колене на агнетата |
| --- | --- |

4.

Колене на агнетата

3.5.   Специфични правила за рязане, настъргване, опаковане и др. на продукта, за който се отнася регистрираното наименование

Специфични правила за рязане, настъргване, опаковане и др. на продукта, за който се отнася регистрираното наименование

„Paška janjetina“ се предлага на пазара в прясно състояние, под формата на половини кланични трупове или цели одрани трупове с главите, без долната част на краката, но с карантията или органите, разположени в гръдната и коремната кухина (черен дроб, бели дробове и ларинкс, сърце и бъбреци с околобъбречна лой). При пускането му на пазара, „Paška janjetina“ трябва да бъде опаковано в прозрачно, самозалепващо фолио.

„Paška janjetina“ се опакова, т.е. обвива се във фолио, след клането в кланици на остров Паг преди да се пусне на пазара, за да е сигурно, че месото ще остане свежо и ще запази своето качество и най-вече — хигиена. Опаковането на „Paška janjetina“ в самите кланици след клането предотвратява контакта на месото с източници на микробно замърсяване докато се обработва или транспортира. Също така, опаковането на „Paška janjetina“ във фолио в кланиците, в които агнетата се колят, предпазва прясното месо от контакт с въздуха, който може да разгради белтъчините в месото и да предизвика образуване на слуз с неприятна миризма.

3.6.   Специфични правила за етикетиране на продукта, за който се отнася регистрираното наименование

Специфични правила за етикетиране на продукта, за който се отнася регистрираното наименование

—

4.   Кратко определение на географския район

Кратко определение на географския район

„Paška janjetina“ се произвежда на остров Паг. Крайбрежната ивица на острова маркира границата на географския район на производство. Остров Паг е разположен между каналите Velebit и Kvarner и между островите Раб, Олиб и Вир.

5.   Връзка с географския район

Връзка с географския район

Специфика на продукта

Специфика на продукта

„Paška janjetina“ е месо, получено от млади и леки агнета, хранени единствено с овче мляко. Съгласно установените средни стойности на цветовете L*, a* и b*, измерени с помощта на международно признат метод, месото на агнетата от остров Паг се класифицира като бледорозово на цвят. Клането на агнета в ранна възраст води до специфичните показатели на кланичните трупове на агнетата от породата „Paška ovca“ (Mioč, B., Vnučec, I. Paška janjetina, Dani paške ovce i paškog sira, Протокол от дните на пашката овца и пашкото сирене, 2010 г.).

Paška janjetina, Dani paške ovce i paškog sira

Сравнение на химичния състав на мускулната тъкан на агнетата от остров Паг, породата Pramenka от Далмация, и тези от Истрия разкрива ярки разлики в количеството мазнина (агнетата от Паг имат най-голямо количество), съдържанието на белтъчини в сухото вещество (агнетата от Паг имат най-малко) и съдържанието на мазнини в сухото вещество (агнетата от Паг имат най-много) (Vnučec, I. Odlike trupa i kakvoća mesa janjadi iz različitih sustava uzgoja, докторска дисертация, Факултет по селско стопанство, Загреб, 2011 г.).

Odlike trupa i kakvoća mesa janjadi iz različitih sustava uzgoja

„Paška janjetina“ е специално месо заради отколешната традиция сред овчарите на остров Паг да не отделят агнетата от овцете след раждането им и да колят агнета сукалчета. Това е начинът, по който агнешкото месо се произвежда. „Paška janjetina“ няма специфична миризма, тъй като месото се добива от много млади агнета сукалчета, за разлика от месото от по-възрастни агнета (Barać et al., Paška ovca – hrvatska izvorna pasmina, Новалия, 2008 г.).

Paška ovca – hrvatska izvorna pasmina

За разлика от традициите на остров Паг, където се колят много млади и леки агнета, за да се създадат условия за производство на мляко и сирене, в съседни региони със сходни средиземноморски условия (напр. на остров Крес или полуостров Истрия) се колят агнета с по-високо средно телесно тегло (около 20 kg), предимно за производство на месо, като кланични трупове с тегло около 12 kg за печене на шиш.

Първите писмени данни за агнетата от остров Паг и тяхното месо датират много назад в историята. Още през 1554 г., историкът Sabollico отбелязва, че агнетата от Паг са най-вкусните в цяла Илирия (Karavanić, B. Građa za povijest grada i otoka Paga, Съвет на катедрален храм „Св. Анастасия“, 2006 г.).

Građa za povijest grada i otoka Paga

„Paška janjetina“ е наименование, което се използва открай време, както е видно от многобройни исторически документи, и същото наименование се използва и до днес във всекидневния език и в търговията (доказателства за използването на наименованието във всекидневния език и в търговията).

Предлагането на пазара на „Paška janjetina“ е със силно изразен сезонен характер, тъй като овцете, използвани за производството му се размножават главно между юни и октомври, обикновено чрез планирано чифтосване, така че агненето продължава от ноември до март, като повечето агнета се раждат през януари.

Специфика на географския район

Специфика на географския район

Природни фактори

Природни фактори

Остров Паг е с предимно средиземноморски климат, с топли и сухи лета и студени зими. Една от особеностите на остров Паг са карстовите пасища, оголени от вятъра бора и пресечени от сухи каменни стени. Този природен пейзаж е уникален, защото никой друг хърватски остров не е засегнат от вятъра бора до такава степен и това прави Паг „най-суровия“ остров в хърватската част на Адриатическо море. По-голямата част от острова се състои от каменисти пасища, представляващи тревни съобщества на Chrysopogon с Asphodelus, чиято биопродукция е основа за овцевъдството на острова, както и скали, покрити с пересто коило и градински чай — растителни видове, приспособени към суша. Над 300 растителни вида растат по каменистите пасища на остров Паг, където пасат овцете от местната порода, като повечето от тези видове принадлежат към средиземноморската флора.

Chrysopogon

Asphodelus

Благодарение на конусовидната форма на главата си и подвижността на своите челюсти и устни, овцете от остров Паг могат да достигат стръкове трева между и под камъните и измежду храстите, като по този начин оцеляват и при най-суровите условия.

Почвите на остров Паг могат най-общо да бъдат разделени в две групи: антропогенни почви (цялата обработваема земя) и пасища/ливади/горски почви (слабо развити почви, които включват варовикови/доломитови тъмни почви и плитки кафяви и червени почви), където пасат местните овце.

Бора е доминиращият вятър на остров Паг, като често достига силата на буря, събира водни капки от морето и ги разпръсква над целия остров, което води до образуването на солни отлагания и значително повишава концентрацията на сол в почвата и растителността.

Човешки фактори

Човешки фактори

Жителите на остров Паг се занимават със селско стопанство от древни времена. Стара народна песен свидетелства, че островът открай време се отъждествява с агнешкото месо: „О, Паг, наша гордост и радост, с какво изобилие ни даряваш. Достатъчно сирене, вино и агнешко за още дълги години“.

Всеки регион на Хърватия има различни традиции в овцевъдството в зависимост от предназначението на отглежданите животни и добре установените навици на потребителите. Възрастта и теглото при клане на агнетата за производството на „Paška janjetina“ са резултат от традициите в овцевъдството на остров Паг, където се колят много млади агнета (на възраст до 45 дни), за да се добият леки кланични трупове (с тегло до 10 kg). Основната причина за клане на млади, леки агнета е, че процесът на доене може да започне по-рано, което позволява максимално възползване от засилената лактация, за да се добие млякото, необходимо за производството на типичното за остров Паг сирене.

Причинно-следствена връзка между географския район и продукта

Причинно-следствена връзка между географския район и продукта

„Paška janjetina“ носи името на района, в който се отглеждат овцете от породата „Paška ovca“: остров Паг.

В съответствие с традициите в овцевъдството, овцете, отглеждани на остров Паг са предназначени основно за добив на мляко за производството на сирене, за чиито цели са адаптирани всички технологии за отглеждане и животновъдите реализират по-голямата част от своите приходи от продажбата на овче мляко. По тази причина, за разлика от други съседни региони, агнетата, които се колят на остров Паг са много малки и леки, хранени само с овче мляко, което придава на месото „Paška janjetina“ неговия бледорозов цвят. Силната връзка между „Paška janjetina“ и географския район се дължи на традиции и стечение на обстоятелства. Овцете от остров Паг са местна порода и се отглеждат само на неговата територия. Агнетата се държат с майките си от агненето до момента на клане, за да могат да бозаят през цялото време. Агнетата се колят, когато са на не повече от 45 дни, в одобрени кланици на остров Паг, за да се предотврати причиняването на стрес и евентуална смърт по време на транспортирането им до друго място. Изследвания показват, че кланичните трупове и качеството на месото на агнетата от остров Паг се различават от тези на агнета от сходни породи, което се дължи главно на ранното колене на агнета сукалчета, в съответствие с местните традиции за отглеждане на овце. Високото съдържание на мазнина в мускулната тъкан се дължи на особеностите на породата, както и на факта, че агнетата се хранят единствено с млякото на местните овце, което благодарение на високото си маслено съдържание е с много висока енергийна стойност.

Поради мекия средиземноморски климат, овцете и агнетата от остров Паг прекарват живота си на открито. Отглеждането на овцете и агнетата на открито през деня и нощта, на незамърсени пасища, изложени на вятъра бора, слънцето и свежия морски въздух, също оказва влияние върху качеството на месото и го отличава от месото на агнетата, отглеждани в континенталната част на страната. Растителният състав на пасищата на остров Паг се отразява на качеството на млякото и месото на агнетата, хранени с овче мляко (Ljubičić, I. et al. Florni sastav ovčarskih pašnjaka otoka Paga, научен труд, 2012 г.). Благодарение на специфичните агро-климатични условия, особеностите и разнообразието на растителността и многото видове ароматни и лечебни растения, „Paška janjetina“ има характерен, подчертано „средиземноморски“ вкус. Високата концентрация на сол в почвата и честите солни отлагания пряко засягат структурата и качеството на растителността, което на свой ред се отразява на качеството на овчето мляко и на месото „Paška janjetina“ (Mioč et al., Program uzgoja ovaca u Republici Hrvatskoj, Загреб, 2011 г.).

Florni sastav ovčarskih pašnjaka otoka Paga

Program uzgoja ovaca u Republici Hrvatskoj

Препратка към публикуваната спецификация на продукта

Препратка към публикуваната спецификация на продукта

(член 6, параграф 1, втора алинея от настоящия регламент)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/PASKA%20JANJETINA/Specifikacija%20Paška%20janjetina0001.pdf

---

(1)  ОВ L 343, 14.12.2012 г., стр. 1.

1

---