# Euroopa Liidu C 176/2016

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 176 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 59. köide18. mai 2016 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 176

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

59. köide18. mai 2016

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 176/01 | Euro vahetuskurss | 1 |
| 2016/C 176/02 | Euro vahetuskurss | 2 |
| 2016/C 176/03 | Komisjoni teatis 28 liikmesriigile kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. juunist 2016(Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 ( ELT L 140, 30.4.2004, lk 1 )) | 3 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2016/C 176/04 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 4 |
| 2016/C 176/05 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel | 4 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2016/C 176/01

Euro vahetuskurss

1

2016/C 176/02

Euro vahetuskurss

2

2016/C 176/03

Komisjoni teatis 28 liikmesriigile kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. juunist 2016(Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 ( ELT L 140, 30.4.2004, lk 1 ))

(Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 ( ELT L 140, 30.4.2004, lk 1 ))

3

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2016/C 176/04

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

4

2016/C 176/05

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

4

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Toiduohutusamet |
| 2016/C 176/06 | Osalemiskutse kandideerimiseks Euroopa Toiduohutusameti teaduskomisjonide liikme kohale (Parma, Itaalia) | 5 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 176/07 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 26 lõike 2 kohase taotluse avaldamine seoses garanteeritud traditsioonilise tootega | 13 |
| 2016/C 176/08 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine | 21 |
| 2016/C 176/09 | Väikese muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 53 lõike 2 teise lõiguga | 29 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Toiduohutusamet

2016/C 176/06

Osalemiskutse kandideerimiseks Euroopa Toiduohutusameti teaduskomisjonide liikme kohale (Parma, Itaalia)

5

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2016/C 176/07

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 26 lõike 2 kohase taotluse avaldamine seoses garanteeritud traditsioonilise tootega

13

2016/C 176/08

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

21

2016/C 176/09

Väikese muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

29

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 18.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 176/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 176/1

---

Euro vahetuskurss (1)

16. mai 2016

(2016/C 176/01)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1324 |
| JPY | Jaapani jeen | 123,27 |
| DKK | Taani kroon | 7,4385 |
| GBP | Inglise nael | 0,78800 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,3370 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,1059 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,2370 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,023 |
| HUF | Ungari forint | 315,50 |
| PLN | Poola zlott | 4,3718 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4876 |
| TRY | Türgi liir | 3,3760 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5526 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4634 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,7910 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6657 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5511 |
| KRW | Korea vonn | 1 335,90 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 17,6310 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,3865 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4965 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 069,75 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,5639 |
| PHP | Filipiini peeso | 52,652 |
| RUB | Vene rubla | 73,5759 |
| THB | Tai baat | 40,064 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,9999 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,6176 |
| INR | India ruupia | 75,6940 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1324

JPY

Jaapani jeen

123,27

DKK

Taani kroon

7,4385

GBP

Inglise nael

0,78800

SEK

Rootsi kroon

9,3370

CHF

Šveitsi frank

1,1059

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,2370

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,023

HUF

Ungari forint

315,50

PLN

Poola zlott

4,3718

RON

Rumeenia leu

4,4876

TRY

Türgi liir

3,3760

AUD

Austraalia dollar

1,5526

CAD

Kanada dollar

1,4634

HKD

Hongkongi dollar

8,7910

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6657

SGD

Singapuri dollar

1,5511

KRW

Korea vonn

1 335,90

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

17,6310

CNY

Hiina jüaan

7,3865

HRK

Horvaatia kuna

7,4965

IDR

Indoneesia ruupia

15 069,75

MYR

Malaisia ringit

4,5639

PHP

Filipiini peeso

52,652

RUB

Vene rubla

73,5759

THB

Tai baat

40,064

BRL

Brasiilia reaal

3,9999

MXN

Mehhiko peeso

20,6176

INR

India ruupia

75,6940

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 18.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 176/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 176/2

---

Euro vahetuskurss (1)

17. mai 2016

(2016/C 176/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1318 |
| JPY | Jaapani jeen | 123,93 |
| DKK | Taani kroon | 7,4386 |
| GBP | Inglise nael | 0,78150 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,3513 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,1080 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,2558 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,022 |
| HUF | Ungari forint | 315,25 |
| PLN | Poola zlott | 4,3621 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4865 |
| TRY | Türgi liir | 3,3575 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5457 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4631 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,7849 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6651 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5501 |
| KRW | Korea vonn | 1 331,66 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 17,6561 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,3867 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4928 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 074,64 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,5481 |
| PHP | Filipiini peeso | 52,581 |
| RUB | Vene rubla | 73,3700 |
| THB | Tai baat | 40,168 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,9451 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,7275 |
| INR | India ruupia | 75,6285 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1318

JPY

Jaapani jeen

123,93

DKK

Taani kroon

7,4386

GBP

Inglise nael

0,78150

SEK

Rootsi kroon

9,3513

CHF

Šveitsi frank

1,1080

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,2558

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,022

HUF

Ungari forint

315,25

PLN

Poola zlott

4,3621

RON

Rumeenia leu

4,4865

TRY

Türgi liir

3,3575

AUD

Austraalia dollar

1,5457

CAD

Kanada dollar

1,4631

HKD

Hongkongi dollar

8,7849

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6651

SGD

Singapuri dollar

1,5501

KRW

Korea vonn

1 331,66

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

17,6561

CNY

Hiina jüaan

7,3867

HRK

Horvaatia kuna

7,4928

IDR

Indoneesia ruupia

15 074,64

MYR

Malaisia ringit

4,5481

PHP

Filipiini peeso

52,581

RUB

Vene rubla

73,3700

THB

Tai baat

40,168

BRL

Brasiilia reaal

3,9451

MXN

Mehhiko peeso

20,7275

INR

India ruupia

75,6285

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 18.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 176/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 176/3

---

Komisjoni teatis 28 liikmesriigile kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. juunist 2016

(Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1))

(2016/C 176/03)

Baasmäärad on arvutatud kooskõlas komisjoni teatisega viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (ELT C 14, 19.1.2008, lk 6). Sõltuvalt viitemäära kasutusest tuleb käesolevas teatises määratletud marginaalid liita baasmäärale. Diskontomäära puhul tähendab see seda, et baasmäärale tuleb lisada 100 baaspunkti suurune marginaal. Komisjoni 30. jaanuari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 271/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004, nähakse ette, et kui eriotsuses ei ole sätestatud teisiti, arvutatakse ka tagasinõudmise määr baasmäärale 100 baaspunkti suuruse marginaali lisamise teel.

Muudetud määrad on märgitud rasvaselt.

Eelmine loetelu avaldati ELTs C 135, 16.4.2016, lk 2.

| Alates | Kuni | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.6.2016 | ... | - 0,01 | - 0,01 | 1,00 | - 0,01 | 0,46 | - 0,01 | 0,30 | - 0,01 | - 0,01 | - 0,01 | - 0,01 | - 0,01 | 1,18 | 1,37 | - 0,01 | - 0,01 | - 0,01 | - 0,01 | - 0,01 | - 0,01 | - 0,01 | 1,83 | - 0,01 | 1,40 | - 0,26 | - 0,01 | - 0,01 | 1,04 |
| 1.5.2016 | 31.5.2016 | 0,01 | 0,01 | 1,00 | 0,01 | 0,46 | 0,01 | 0,30 | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 1,50 | 1,37 | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 1,83 | 0,01 | 1,40 | - 0,26 | 0,01 | 0,01 | 1,04 |
| 1.4.2016 | 30.4.2016 | 0,03 | 0,03 | 1,19 | 0,03 | 0,46 | 0,03 | 0,30 | 0,03 | 0,03 | 0,03 | 0,03 | 0,03 | 1,50 | 1,37 | 0,03 | 0,03 | 0,03 | 0,03 | 0,03 | 0,03 | 0,03 | 1,83 | 0,03 | 1,40 | - 0,22 | 0,03 | 0,03 | 1,04 |
| 1.3.2016 | 31.3.2016 | 0,06 | 0,06 | 1,63 | 0,06 | 0,46 | 0,06 | 0,30 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 1,92 | 1,37 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 1,83 | 0,06 | 1,65 | - 0,22 | 0,06 | 0,06 | 1,04 |
| 1.2.2016 | 29.2.2016 | 0,09 | 0,09 | 1,63 | 0,09 | 0,46 | 0,09 | 0,36 | 0,09 | 0,09 | 0,09 | 0,09 | 0,09 | 1,92 | 1,37 | 0,09 | 0,09 | 0,09 | 0,09 | 0,09 | 0,09 | 0,09 | 1,83 | 0,09 | 1,65 | - 0,22 | 0,09 | 0,09 | 1,04 |
| 1.1.2016 | 31.1.2016 | 0,12 | 0,12 | 1,63 | 0,12 | 0,46 | 0,12 | 0,36 | 0,12 | 0,12 | 0,12 | 0,12 | 0,12 | 1,92 | 1,37 | 0,12 | 0,12 | 0,12 | 0,12 | 0,12 | 0,12 | 0,12 | 1,83 | 0,12 | 1,65 | - 0,22 | 0,12 | 0,12 | 1,04 |

Alates

Kuni

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.6.2016

...

- 0,01

- 0,01

1,00

- 0,01

0,46

- 0,01

0,30

- 0,01

- 0,01

- 0,01

- 0,01

- 0,01

1,18

1,37

- 0,01

- 0,01

- 0,01

- 0,01

- 0,01

- 0,01

- 0,01

1,83

- 0,01

1,40

- 0,26

- 0,01

- 0,01

1,04

1.5.2016

31.5.2016

0,01

0,01

1,00

0,01

0,46

0,01

0,30

0,01

0,01

0,01

0,01

0,01

1,50

1,37

0,01

0,01

0,01

0,01

0,01

0,01

0,01

1,83

0,01

1,40

- 0,26

0,01

0,01

1,04

1.4.2016

30.4.2016

0,03

0,03

1,19

0,03

0,46

0,03

0,30

0,03

0,03

0,03

0,03

0,03

1,50

1,37

0,03

0,03

0,03

0,03

0,03

0,03

0,03

1,83

0,03

1,40

- 0,22

0,03

0,03

1,04

1.3.2016

31.3.2016

0,06

0,06

1,63

0,06

0,46

0,06

0,30

0,06

0,06

0,06

0,06

0,06

1,92

1,37

0,06

0,06

0,06

0,06

0,06

0,06

0,06

1,83

0,06

1,65

- 0,22

0,06

0,06

1,04

1.2.2016

29.2.2016

0,09

0,09

1,63

0,09

0,46

0,09

0,36

0,09

0,09

0,09

0,09

0,09

1,92

1,37

0,09

0,09

0,09

0,09

0,09

0,09

0,09

1,83

0,09

1,65

- 0,22

0,09

0,09

1,04

1.1.2016

31.1.2016

0,12

0,12

1,63

0,12

0,46

0,12

0,36

0,12

0,12

0,12

0,12

0,12

1,92

1,37

0,12

0,12

0,12

0,12

0,12

0,12

0,12

1,83

0,12

1,65

- 0,22

0,12

0,12

1,04

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 18.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 176/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 176/4

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

(2016/C 176/04)

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 23.2.2016 |
| --- | --- |
| Kestus | 23.2.2016 kuni 30.6.2016 |
| Liikmesriik | Euroopa Liit – kõik liikmesriigid |
| Kalavaru või kalavarude rühm | RED/N3M |
| Liik | Meriahvenad (Sebastes spp.) |
| Püügipiirkond | NAFO 3M |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | 01/TQ72 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

23.2.2016

Kestus

23.2.2016 kuni 30.6.2016

Liikmesriik

Euroopa Liit – kõik liikmesriigid

Kalavaru või kalavarude rühm

RED/N3M

Liik

Meriahvenad (Sebastes spp.)

Püügipiirkond

NAFO 3M

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

01/TQ72

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

| 18.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 176/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 176/4

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5

Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

(2016/C 176/05)

| Liikmesriik | Hispaania |
| --- | --- |
| Lennuliin | Menorca-Madrid |
| Lepingu kehtivusaeg | Kaks kaheksakuulist perioodi (oktoobrist maini) alates teenuste osutamise alustamisest |
| Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg | Kaks kuud pärast käesoleva teadaande avaldamist |
| Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Ministerio de Fomento |
| Dirección General de Aviación Civil |
| Subdirección General de Transporte Aéreo |
| Paseo de la Castellana 67 |
| 28071 Madrid |
| ESPAÑA |
| Tel +34 915977505 |
| Faks +34 915978643 |
| E-post: osp.dgac@fomento.es |

Liikmesriik

Hispaania

Lennuliin

Menorca-Madrid

Lepingu kehtivusaeg

Kaks kaheksakuulist perioodi (oktoobrist maini) alates teenuste osutamise alustamisest

Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg

Kaks kuud pärast käesoleva teadaande avaldamist

Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Ministerio de Fomento

Dirección General de Aviación Civil

Subdirección General de Transporte Aéreo

Paseo de la Castellana 67

28071 Madrid

ESPAÑA

Tel +34 915977505

Faks +34 915978643

E-post: osp.dgac@fomento.es

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Toiduohutusamet

| 18.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 176/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 176/5

---

Osalemiskutse kandideerimiseks Euroopa Toiduohutusameti teaduskomisjonide liikme kohale (Parma, Itaalia)

(2016/C 176/06)

| Toidu lisaainete ja toidule lisatavate toitaineallikate teaduskomisjon (ANS)


  ja


  toiduga kokkupuutuvate ainete, ensüümide, lõhna- ja maitseainete ning abiainete teaduskomisjon (CEF)


  Viide: EFSA/E/2016/001 |
| --- |

Toidu lisaainete ja toidule lisatavate toitaineallikate teaduskomisjon (ANS)

ja

toiduga kokkupuutuvate ainete, ensüümide, lõhna- ja maitseainete ning abiainete teaduskomisjon (CEF)

Viide: EFSA/E/2016/001

Käesolev osalemiskutse on suunatud teadlastele, kes soovivad kandideerida Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) toidu lisaainete ja toidule lisatavate toitaineallikate teaduskomisjoni (ANS) või toiduga kokkupuutuvate ainete, ensüümide, lõhna- ja maitseainete ning abiainete teaduskomisjoni (CEF) liikme kohale.

Toidu lisaainete ja toidule lisatavate toitaineallikate teaduskomisjoni ning toiduga kokkupuutuvate ainete, ensüümide, lõhna- ja maitseainete ning abiainete teaduskomisjoni praegused liikmed on määratud kolmeaastaseks ametiajaks, mis lõppeb 30. juunil 2017. Käesoleval konkursil edukaks osutunud teadlased määratakse nende komisjonide liikmetena ametisse kolmeaastaseks ametiajaks, mis algab 1. juulil 2017.

NB! Võimalike seadusemuudatuste tõttu võib 1. juulil 2017 algav toidu lisaainete ja toidule lisatavate toitaineallikate teaduskomisjoni ning toiduga kokkupuutuvate ainete, ensüümide, lõhna- ja maitseainete ning abiainete teaduskomisjoni uus ametiaeg lõppeda 30. juunil 2018.

Euroopa Toiduohutusamet

Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) on ELi toiduohutussüsteemi lahutamatu osa. Ameti ülesandeks on aidata kaasa ELi toiduainete ja sööda tarneahela ohutusele ning inimeste elu ja tervise kõrgetasemelisele kaitsele peamiselt järgmisel viisil:

| — | andes ELi riskihalduritele sõltumatut, ajakohast ja eesmärgipärast teaduslikku nõu küsimustes, mis on seotud toidu- ja söödaohutuse, loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise, toitainete, toitumise ja nende valdkondade konkreetsete keskkonnaküsimustega; |
| --- | --- |

—

andes ELi riskihalduritele sõltumatut, ajakohast ja eesmärgipärast teaduslikku nõu küsimustes, mis on seotud toidu- ja söödaohutuse, loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise, toitainete, toitumise ja nende valdkondade konkreetsete keskkonnaküsimustega;

| — | teavitades avalikkust oma tegevuse tulemustest ja nende aluseks olevatest andmetest; |
| --- | --- |

—

teavitades avalikkust oma tegevuse tulemustest ja nende aluseks olevatest andmetest;

| — | tehes koostööd liikmesriikide, institutsiooniliste partnerite ja teiste huvitatud osalistega/sidusrühmadega ELis, et edendada järjekindlat nõuandmist ja suurendada usaldust ELi toiduohutuse süsteemi vastu; |
| --- | --- |

—

tehes koostööd liikmesriikide, institutsiooniliste partnerite ja teiste huvitatud osalistega/sidusrühmadega ELis, et edendada järjekindlat nõuandmist ja suurendada usaldust ELi toiduohutuse süsteemi vastu;

| — | pakkudes ühesugust metoodikat ning kogudes ja analüüsides andmeid, mis võimaldavad toidu- ja söödaohutust otse või kaudselt mõjutavaid riske kindlaks teha, kirjeldada ja seirata. |
| --- | --- |

—

pakkudes ühesugust metoodikat ning kogudes ja analüüsides andmeid, mis võimaldavad toidu- ja söödaohutust otse või kaudselt mõjutavaid riske kindlaks teha, kirjeldada ja seirata.

EFSA koondab parimaid Euroopas töötavaid toidu- ja söödaohutuse, loomatervise ja loomade heaolu ning taimetervise ja keskkonna riskide hindamise eksperte, kes tegutsevad sõltumatult autonoomse, iseseisva juhtimisega organisatsiooni heaks, et pakkuda Euroopa institutsioonidele ja liikmesriikidele kõrgetasemelisi teaduslikke nõuandeid.

EFSA peamised prioriteedid lähiaastateks on järgmised:

| — | seada esikohale avalikkuse ja sidusrühmade kaasamine teadusliku hindamise protsessi; |
| --- | --- |

—

seada esikohale avalikkuse ja sidusrühmade kaasamine teadusliku hindamise protsessi;

| — | laiendada tõendusbaasi ja parandada juurdepääsu selle andmetele; |
| --- | --- |

—

laiendada tõendusbaasi ja parandada juurdepääsu selle andmetele;

| — | arendada ELi teadusliku hindamise suutlikkust ja teadmuskogukonda; |
| --- | --- |

—

arendada ELi teadusliku hindamise suutlikkust ja teadmuskogukonda;

| — | valmistuda tulevasteks riskihindamisega seotud ülesanneteks; |
| --- | --- |

—

valmistuda tulevasteks riskihindamisega seotud ülesanneteks;

| — | luua keskkond ja kultuur, mis kajastavad EFSA väärtusi: tipptasemel teadus, sõltumatus, avatus, innovatsioon ja koostöö (1). |
| --- | --- |

—

luua keskkond ja kultuur, mis kajastavad EFSA väärtusi: tipptasemel teadus, sõltumatus, avatus, innovatsioon ja koostöö (1).

Kui soovite EFSA kohta rohkem teavet, külastage meie veebilehte aadressil http://www.efsa.europa.eu/.

EFSA teaduskomisjonide ja teaduskomitee ülesanded

Teaduskomisjonide ja teaduskomitee ülesanne on koostada ameti teaduslikke arvamusi ja pakkuda vajaduse korral oma pädevusvaldkonnas muud nõu, nagu on sätestatud EFSA asutamismääruses nr 178/2002 (2). Teaduskomisjonid ja teaduskomitee esitavad riskihalduritele teaduslikke arvamusi ja pakuvad nõuandeid. See aitab luua Euroopa poliitika kujundamiseks ja õigusaktide koostamiseks kindla aluse ning toetab riskihaldureid otsuste tegemisel.

Teaduskomisjonid koosnevad tavaliselt kahekümne ühest (21) sõltumatust teaduseksperdist. Teaduskomiteesse kuuluvad iga teaduskomisjoni esimees ja kuus (6) muud teaduseksperti.

Üldreeglina määratakse teaduskomisjonide ja teaduskomitee liikmed kolmeaastaseks ametiajaks, mida on võimalik kaks korda pikendada.

Võttes arvesse asjaolu, et käesoleval konkursil osalevate ekspertide ametiaeg lõpeb tõenäoliselt 30. juunil 2018, otsustas (3) EFSA haldusnõukogu teha erandi sättest, (4) mille kohaselt kandidaatidel ei ole lubatud jääda sama teaduskomisjoni liikmeks neljandaks järjestikuseks ametiajaks. See erand kehtib ainult käesoleva konkursi suhtes. Seetõttu võivad komisjoni liikmed, kes on juba olnud toidu lisaainete ja toidule lisatavate toitaineallikate teaduskomisjonis või toiduga kokkupuutuvate ainete, ensüümide, lõhna- ja maitseainete ning abiainete teaduskomisjonis kolm järjestikust ametiaega, taotleda sama komisjoni liikmeks saamist veel üks kord.

Liikmetelt oodatakse osalemist ja aktiivset panustamist teaduskomisjonide koosolekutel, kus võetakse vastu arvamusi, teadusaruandeid või suunisdokumente.

Need teaduslikud arvamused, teadusaruanded ja suunisdokumendid avaldatakse kord kuus ilmuvas EFSA Teatajas, mis on indekseeritud EFSA tööga seotud bibliograafilistes andmebaasides (nt CAB Abstracts, Food Science and Technology Abstracts, ISI Web of Knowledge).

Toidu lisaainete ja toidule lisatavate toitaineallikate teaduskomisjon (ANS)

Toidu lisaainete ja toidule lisatavate toitaineallikate teaduskomisjon annab riskihalduritele teaduslikke nõuandeid toidule tahtlikult lisatud või toidus looduslikult esinevate ainete kohta. See teaduskomisjon tegeleb küsimustega, mis on seotud järgmiste ainete kasutamise ohutusega:

| — | toidu lisaained; |
| --- | --- |

—

toidu lisaained;

| — | toidule lisatavad toitaineallikad (nt vitamiinide ja mineraalainete allikad); |
| --- | --- |

—

toidule lisatavad toitaineallikad (nt vitamiinide ja mineraalainete allikad);

| — | muud toidule tahtlikult lisatud ained (nt taimed ja taimsed ekstraktid), v.a lõhna- ja maitseained ning ensüümid. |
| --- | --- |

—

muud toidule tahtlikult lisatud ained (nt taimed ja taimsed ekstraktid), v.a lõhna- ja maitseained ning ensüümid.

Enamiku teaduskomisjoni tööst moodustab praegu ja lähiaastatel programm, mille käigus hinnatakse uuesti neid toidu lisaaineid, mis said loa enne 2009. aastat. Selle jaoks kogub EFSA teadusandmeid andmete ja kirjandusallikate otsimise avalike üleskutsete kaudu. Eelkõige oodatakse teaduskomisjonilt keskendumist teistele lisaainetele peale värv- ja magusainete (nt säilitusained ja emulgaatorid, stabilisaatorid ja želeerivad ained). Lisaks hindab teaduskomisjon uute lubade taotlusi (nt uued toidu lisaained ja toitaineallikad) või olemasolevate lubade muudatusi (nt ainete kasutamise laiendamine). Need hindamismenetlused põhinevad taotlustel, mille tööstusharu on Euroopa Komisjonile toitaineallikate ja toidu lisaainete valdkonnas esitanud. Teaduskomisjon võib välja töötada ka teaduslikke suunisdokumente, et selgitada hindamismeetodeid ja aidata tööstusharul ette valmistada uusi taotlusi.

Täpsema teave on EFSA veebilehel toidu lisaainete ja toidule lisatavate toitaineallikate teaduskomisjoni jaotises http://www.efsa.europa.eu/en/panels/ans.htm.

Seega on käesolev osalemiskutse suunatud eeskätt teadlastele, kellel on eksperditeadmised keemiliste ainete riskihindamise ning toidu lisaainete, toitaineallikate või toidus leiduvate botaanilist päritolu ainete ohutuse hindamise valdkonnas.

Täpsemalt on teaduskomisjonil vaja eksperditeadmisi järgmistes valdkondades:

| — | toksikoloogia: subkrooniline ja krooniline mürgisus, genotoksilisus, kantserogeensus, arengu- ja reproduktiivmürgisus, allergeensus ja immuuntoksilisus; |
| --- | --- |

—

toksikoloogia: subkrooniline ja krooniline mürgisus, genotoksilisus, kantserogeensus, arengu- ja reproduktiivmürgisus, allergeensus ja immuuntoksilisus;

| — | mürgisuse katsete läbiviimine katseloomadel ja alternatiivsed mürgisuse katsed (nt in vitro analüüsid); |
| --- | --- |

—

mürgisuse katsete läbiviimine katseloomadel ja alternatiivsed mürgisuse katsed (nt in vitro analüüsid);

| — | toksikokineetika ja ainevahetus, st ainete imendumine, levimine, ainevahetus ja eritumine (ADME); |
| --- | --- |

—

toksikokineetika ja ainevahetus, st ainete imendumine, levimine, ainevahetus ja eritumine (ADME);

| — | keemia (orgaaniline, anorgaaniline, analüütiline ja sünteetiline keemia), eelkõige keemiliste ainete määramine ja iseloomustamine; |
| --- | --- |

—

keemia (orgaaniline, anorgaaniline, analüütiline ja sünteetiline keemia), eelkõige keemiliste ainete määramine ja iseloomustamine;

| — | kokkupuute hindamine ja tarbimisuuringud; |
| --- | --- |

—

kokkupuute hindamine ja tarbimisuuringud;

| — | toidutehnoloogia (tootmisprotsessid ja toidu lisaainete kasutamine); |
| --- | --- |

—

toidutehnoloogia (tootmisprotsessid ja toidu lisaainete kasutamine);

| — | toitumine (inimesed, sh väikelapsed); |
| --- | --- |

—

toitumine (inimesed, sh väikelapsed);

| — | epidemioloogia. |
| --- | --- |

—

epidemioloogia.

Toiduga kokkupuutuvate ainete, ensüümide, lõhna- ja maitseainete ning abiainete teaduskomisjon (CEF)

Toiduga kokkupuutuvate ainete, ensüümide, lõhna- ja maitseainete ning abiainete teaduskomisjon annab riskihalduritele teaduslikke nõuandeid toidule tahtlikult lisatud ainete (lõhna- ja maitseained ning ensüümid) või toiduga kokkupuutuvate materjalide kohta. See teaduskomisjon tegeleb küsimustega, mis on seotud järgmiste ainete kasutamise ohutusega:

| — | toiduga kokkupuutuvad materjalid (toidupakendite valmistamiseks kasutatud ained, aktiivne pakend ja nutipakend ning muud toiduga kokkupuutuvad materjalid) ja toiduga kokkupuutuvate plastide ringlussevõtu protsessid; |
| --- | --- |

—

toiduga kokkupuutuvad materjalid (toidupakendite valmistamiseks kasutatud ained, aktiivne pakend ja nutipakend ning muud toiduga kokkupuutuvad materjalid) ja toiduga kokkupuutuvate plastide ringlussevõtu protsessid;

| — | toiduensüümid; |
| --- | --- |

—

toiduensüümid;

| — | lõhna- ja maitseained; |
| --- | --- |

—

lõhna- ja maitseained;

| — | protsessid ja abiained. |
| --- | --- |

—

protsessid ja abiained.

Teaduskomisjon teostab hindamise pärast seda, kui tööstusharu on esitanud taotlused Euroopa Komisjonile või liikmesriikidele toiduga kokkupuutuvate materjalide (ning samuti ringlussevõtu protsesside), lõhna- ja maitseainete ning protsesside ja abiainete valdkonnas.

Toiduensüümide valdkonnas on ette näha töökoormuse suurt kasvu. Lähiaastatel on üks peamisi ülesandeid toiduensüümide, sh geneetiliselt muundatud mikroorganismidest pärinevate toiduensüümide hindamine, mille eesmärk on koostada ELi loetelu. Toiduga kokkupuutuvate ainete, ensüümide, lõhna- ja maitseainete ning abiainete teaduskomisjon on saanud kokku 300 ohutushindamise taotlust. Samuti on oodata rohkem tööd valdkonnas, mis käsitleb toiduga kokkupuutuvates plastmaterjalides kasutatavaid monomeere ja lisaaineid; jätkub ka uute, ELi registrist puuduvate lõhna- ja maitseainete hindamine. Teaduskomisjon võib välja töötada ka teaduslikke suunisdokumente, et selgitada hindamismeetodeid ja aidata tööstusharul ette valmistada uusi taotlusi.

Täpsem teave on EFSA veebilehel toiduga kokkupuutuvate ainete, ensüümide, lõhna- ja maitseainete ning abiainete teaduskomisjoni jaotises http://www.efsa.europa.eu/en/panels/cef.htm.

Seega on käesolev osalemiskutse suunatud eeskätt teadlastele, kellel on eksperditeadmised keemiliste ainete riskihindamises, eeskätt toiduensüümide, lõhna- ja maitseainete, plasti või muude toiduga kokkupuutuvate materjalide tootmisel kasutatavate kemikaalide valdkonnas.

Täpsemalt on teaduskomisjonil vaja eksperditeadmisi järgmistes valdkondades:

| — | toksikoloogia: subkrooniline ja krooniline mürgisus, genotoksilisus, kantserogeensus, arengu- ja reproduktiivmürgisus, allergeensus ja immuuntoksilisus; |
| --- | --- |

—

toksikoloogia: subkrooniline ja krooniline mürgisus, genotoksilisus, kantserogeensus, arengu- ja reproduktiivmürgisus, allergeensus ja immuuntoksilisus;

| — | mürgisuse katsete läbiviimine katseloomadel ja alternatiivsed mürgisuse katsed (nt in vitro analüüsid); |
| --- | --- |

—

mürgisuse katsete läbiviimine katseloomadel ja alternatiivsed mürgisuse katsed (nt in vitro analüüsid);

| — | toksikokineetika ja ainevahetus, st ainete imendumine, levimine, ainevahetus ja eritumine (ADME); |
| --- | --- |

—

toksikokineetika ja ainevahetus, st ainete imendumine, levimine, ainevahetus ja eritumine (ADME);

| — | keemia (orgaaniline, analüütiline ja sünteetiline keemia), eelkõige keemiliste ainete määramine ja iseloomustamine ning toiduga kokkupuutuvate materjalide migratsioonikatsete tegemine; |
| --- | --- |

—

keemia (orgaaniline, analüütiline ja sünteetiline keemia), eelkõige keemiliste ainete määramine ja iseloomustamine ning toiduga kokkupuutuvate materjalide migratsioonikatsete tegemine;

| — | kokkupuute hindamine ja tarbimisuuringud; |
| --- | --- |

—

kokkupuute hindamine ja tarbimisuuringud;

| — | toidutehnoloogia (tootmisprotsessid ja abiainete kasutamine); |
| --- | --- |

—

toidutehnoloogia (tootmisprotsessid ja abiainete kasutamine);

| — | toiduainete mikrobioloogia, sealhulgas ensüümide biotehnoloogia, kus kasutatakse geneetiliselt muundatud mikroorganisme, ja rümpade saastest puhastamisel kasutatavate kemikaalide tõhususe hindamine; |
| --- | --- |

—

toiduainete mikrobioloogia, sealhulgas ensüümide biotehnoloogia, kus kasutatakse geneetiliselt muundatud mikroorganisme, ja rümpade saastest puhastamisel kasutatavate kemikaalide tõhususe hindamine;

| — | kemikaalide keskkonnariski hindamine (nt kemikaalid, mida kasutatakse rümpade saastest puhastamisel); |
| --- | --- |

—

kemikaalide keskkonnariski hindamine (nt kemikaalid, mida kasutatakse rümpade saastest puhastamisel);

| — | epidemioloogia. |
| --- | --- |

—

epidemioloogia.

EFSA teaduskomisjonide liikmete ülesanded

Teaduskomisjonide liikmed on teadlased, kes on spetsialiseerunud teaduskomisjoni pädevusvaldkonda kuuluvatele küsimustele ning on personaalselt valitud ja määratud vastavalt EFSA asutamismäärusele ja EFSA eeskirjadele.

Teaduskomisjonide liikmetel tuleb täita järgmisi ülesandeid:

| — | osalemine teaduskomisjoni teaduslike arvamuste, suunisdokumentide ja teadusaruannete ettevalmistamises, arutamises ja vastuvõtmises ning teaduskomisjonide töörühmade tegevuses; |
| --- | --- |

—

osalemine teaduskomisjoni teaduslike arvamuste, suunisdokumentide ja teadusaruannete ettevalmistamises, arutamises ja vastuvõtmises ning teaduskomisjonide töörühmade tegevuses;

| — | teaduslik nõustamine teaduskomisjoni pädevusvaldkonda kuuluvates küsimustes; |
| --- | --- |

—

teaduslik nõustamine teaduskomisjoni pädevusvaldkonda kuuluvates küsimustes;

| — | teaduskomisjoni teadusliku tegevuse läbiviimise ja korraldamisega seotud nõustamine. |
| --- | --- |

—

teaduskomisjoni teadusliku tegevuse läbiviimise ja korraldamisega seotud nõustamine.

Teaduskomisjonide liikmeid võidakse valida teaduskomisjonide ja nende töörühmade esimeesteks, aseesimeesteks ja raportöörideks.

| Lisateave teaduskomisjonide ning nende töörühmade asutamise ja tegevuse kohta on teaduskomitee, teaduskomisjonide ja nende töörühmade asutamist ja tööd käsitlevas Euroopa Toiduohutusameti haldusnõukogu otsuses.
  http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/efsa_rep/blobserver_assets/paneloperation.pdf |
| --- |

Lisateave teaduskomisjonide ning nende töörühmade asutamise ja tegevuse kohta on teaduskomitee, teaduskomisjonide ja nende töörühmade asutamist ja tööd käsitlevas Euroopa Toiduohutusameti haldusnõukogu otsuses.

http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/efsa_rep/blobserver_assets/paneloperation.pdf

Üldtingimused

Teaduskomitee liikmed peavad osalema kahe- kuni kolmepäevastel koosolekutel, mis toimuvad tavaliselt Itaalias Parmas. Need koosolekud toimuvad umbes kuus korda aastas.

Lisaks sellele peavad teaduskomisjonide liikmed osalema teaduskomisjonide asutatud töörühmades.

Teaduskomisjonide ja töörühmade koosolekutel osalemine nõuab ettevalmistustööd, mis hõlmab eelnevat dokumentide lugemist ja koostamist. Koosolekud ja enamik dokumente on inglise keeles.

Liikmetele pakutakse kogemuste täiendamiseks erinevaid koolitusmooduleid ning samuti juhiseid EFSA riskihindamise metoodika ja suunisdokumentide kohta. Liikmetel soovitatakse tungivalt neil koolitustel osaleda.

EFSA soovib olla avatud ja läbipaistev ning seetõttu võivad mõned teaduskomisjonide täiskogu istungid olla vaatlejatele avatud.

Taotlejatelt nõutakse kinnitust, et liikmeks määramise korral osalevad nad aktiivselt teaduskomisjonide tegevuses.

EFSA katab vastavalt oma finantseeskirjadele liikmete reisi- ja majutuskulud ning maksab päevaraha. Iga koosolekul osaletud täispäeva eest makstakse erihüvitist (5).

Valikumenetlus

Taotlejatel tuleb taotlusvormil märkida teaduskomisjon, mille liikmeks nad soovivad kandideerida (mis sobib kõige paremini nende eksperditeadmiste valdkonnaga).

Taotlejad võivad märkida mõlemad teaduskomisjonid (eelistuse järjekorras), kui nende eksperditeadmised hõlmavad mõlema teaduskomisjoni pädevusvaldkonda.

Taotlejad peavad taotluse esitamise tähtpäevaks vastama järgmistele nõuetele.

A.   Nõuded taotlejatele

Kõiki taotlusi hinnatakse kõikide allpool loetletud valikukriteeriumide alusel.

| — | Euroopa Liidu või Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) liikmesriigi või Euroopa Liidu kanditaatriigi kodakondsus. Euroopa-välistest riikidest pärit eksperdid võivad samuti kandideerida ja nende kandidatuuri teaduskomisjonide liikme kohale kaalutakse juhul, kui ELi, EFTA ega ELi kandidaatriikide kodanike seast ei leita nõutud tasemel eksperte; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu või Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) liikmesriigi või Euroopa Liidu kanditaatriigi kodakondsus. Euroopa-välistest riikidest pärit eksperdid võivad samuti kandideerida ja nende kandidatuuri teaduskomisjonide liikme kohale kaalutakse juhul, kui ELi, EFTA ega ELi kandidaatriikide kodanike seast ei leita nõutud tasemel eksperte;

| — | taotleja peab valdama suurepäraselt inglise keelt (6); |
| --- | --- |

—

taotleja peab valdama suurepäraselt inglise keelt (6);

| — | valmisolek võtta osa teaduskomisjonide ja nende töörühmade koosolekutest ja panustada aktiivselt nende töösse; |
| --- | --- |

—

valmisolek võtta osa teaduskomisjonide ja nende töörühmade koosolekutest ja panustada aktiivselt nende töösse;

| — | haridustase, mis vastab vähemalt neli (4) aastat kestnud ülikoolikursusele, mille läbimise kohta on välja antud diplom mõnel järgmistest erialadest: põllumajandus, biokeemia, bioinformaatika, bioloogia, biomeetria, biotehnoloogia, keemia, kokkupuude toidu kaudu, keskkonnateadused, epidemioloogia, toiduaineteadused, toiduainete tehnoloogia, geneetika, tervis ja toiduohutus, inimmeditsiin, bioteadused, matemaatika, mikrobioloogia, molekulaarbioloogia, loodusteadused, toitumisteadus, farmaatsia, rahvatervis, statistika, toksikoloogia, veterinaaria ja muud eelnimetatutega seotud erialad (7); |
| --- | --- |

—

haridustase, mis vastab vähemalt neli (4) aastat kestnud ülikoolikursusele, mille läbimise kohta on välja antud diplom mõnel järgmistest erialadest: põllumajandus, biokeemia, bioinformaatika, bioloogia, biomeetria, biotehnoloogia, keemia, kokkupuude toidu kaudu, keskkonnateadused, epidemioloogia, toiduaineteadused, toiduainete tehnoloogia, geneetika, tervis ja toiduohutus, inimmeditsiin, bioteadused, matemaatika, mikrobioloogia, molekulaarbioloogia, loodusteadused, toitumisteadus, farmaatsia, rahvatervis, statistika, toksikoloogia, veterinaaria ja muud eelnimetatutega seotud erialad (7);

| — | taotleja peab olema pärast diplomi saamist töötanud vähemalt kümme (10) aastat valitud komisjoni(de) pädevusvaldkonnas. |
| --- | --- |

—

taotleja peab olema pärast diplomi saamist töötanud vähemalt kümme (10) aastat valitud komisjoni(de) pädevusvaldkonnas.

B.   Valikukriteeriumid

Nõuetele vastavad taotlused esitatakse EFSA-le võrdlevaks hindamiseks, mis viiakse läbi allpool loetletud valikukriteeriumide alusel.

Taotlejatel soovitatakse tungivalt täita taotlusvormi kõik osad vajaliku teabega ja lisada kõik vajalikud tõendid, sest nende andmete põhjal hakatakse kandidaate hindama.

Kõiki sobivaid taotlusi hinnatakse kõikide allpool loetletud valikukriteeriumide alusel viiepallisüsteemis alates nullist (0) kuni viieni (5). Et kajastada erinevate valikukriteeriumide olulisuse astet, omistatakse igale kriteeriumile kaalumiskoefitsient. Hindamise tulemusena antakse igale taotlusele hinnang punktisummana, mis võib ulatuda nullist (0) sajani (100).

Kõiki nõuetele vastavaid taotlusi hinnatakse allpool loetletud valikukriteeriumide alusel.

| — | Teadusliku riskihindamise ja/või nõuandmise kogemus valdkondades, mis on seotud toiduohutusega eelistatud teaduskomisjoni(de) pädevusse ja eksperdivaldkonda kuuluvates küsimustes (kaalumiskoefitsient: 6, maksimaalselt 30 punkti 100st); |
| --- | --- |

—

Teadusliku riskihindamise ja/või nõuandmise kogemus valdkondades, mis on seotud toiduohutusega eelistatud teaduskomisjoni(de) pädevusse ja eksperdivaldkonda kuuluvates küsimustes (kaalumiskoefitsient: 6, maksimaalselt 30 punkti 100st);

| — | tõendatud teaduslikud eksperditeadmised ühes või mitmes valdkonnas, mis on seotud eelistatud teaduskomisjoni(de) pädevusvaldkondadega (kaalumiskoefitsient: 5, maksimaalselt 25 punkti 100st); |
| --- | --- |

—

tõendatud teaduslikud eksperditeadmised ühes või mitmes valdkonnas, mis on seotud eelistatud teaduskomisjoni(de) pädevusvaldkondadega (kaalumiskoefitsient: 5, maksimaalselt 25 punkti 100st);

| — | teadustööde ja publikatsioonide retsenseerimise kogemus valdkondades, mis on seotud eelistatud teaduskomisjoni(de) pädevusvaldkondadega (kaalumiskoefitsient: 3, maksimaalselt 15 punkti 100st); |
| --- | --- |

—

teadustööde ja publikatsioonide retsenseerimise kogemus valdkondades, mis on seotud eelistatud teaduskomisjoni(de) pädevusvaldkondadega (kaalumiskoefitsient: 3, maksimaalselt 15 punkti 100st);

| — | kogemus mitmesugustest teadusharudest ja allikatest pärit keeruka teabe ja dokumentide analüüsimisel ning teaduslike arvamuste ja aruannete koostamisel (kaalumiskoefitsient: 2, maksimaalselt 10 punkti 100st); |
| --- | --- |

—

kogemus mitmesugustest teadusharudest ja allikatest pärit keeruka teabe ja dokumentide analüüsimisel ning teaduslike arvamuste ja aruannete koostamisel (kaalumiskoefitsient: 2, maksimaalselt 10 punkti 100st);

| — | teadusprojektide juhtimise kogemus (kaalumiskoefitsient: 2, maksimaalselt 10 punkti 100st); |
| --- | --- |

—

teadusprojektide juhtimise kogemus (kaalumiskoefitsient: 2, maksimaalselt 10 punkti 100st);

| — | suhtlemiskogemus, mis põhineb õpetamiskogemusel, avalikel esinemistel, aktiivsel osalusel koosolekutes, publikatsioonidel (kaalumiskoefitsient: 2, maksimaalselt 10 punkti 100st). |
| --- | --- |

—

suhtlemiskogemus, mis põhineb õpetamiskogemusel, avalikel esinemistel, aktiivsel osalusel koosolekutes, publikatsioonidel (kaalumiskoefitsient: 2, maksimaalselt 10 punkti 100st).

Teaduskomisjoni liikmeks võtmist kaalutakse üksnes siis, kui taotlus saab punktisumma, mis ületab 66 punkti (100st).

EFSA-l on õigus pidada kandidaadi taotluses kirjeldatud erialase kogemuse üle nõu kolmandate isikutega.

| Lisateave teaduskomisjonide liikmete valimise kohta on teaduskomitee ja teaduskomisjonide liikmete ning välisekspertide valimist käsitlevas tegevdirektori otsuses:
  http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/corporate_publications/files/expertselection.pdf |
| --- |

Lisateave teaduskomisjonide liikmete valimise kohta on teaduskomitee ja teaduskomisjonide liikmete ning välisekspertide valimist käsitlevas tegevdirektori otsuses:

http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/corporate_publications/files/expertselection.pdf

C.   Huvide deklaratsioon

Kõikidel nõuetele vastavatel kandidaatidel, kes on saanud lävendist suurema punktisumma, tuleb esitada täidetud iga-aastane huvide deklaratsioon, mille EFSA vaatab läbi kooskõlas Euroopa Toiduohutusameti põhimõtetega sõltumatuse ja teadusalaste otsustusprotsesside kohta ning vastavalt sellel ajal kehtivatele huvide deklaratsiooni käsitlevatele EFSA eeskirjadele (8). Kandidatuuri edasisel kaalumisel võetakse arvesse võimaliku huvide konflikti ulatust.

NB! Kui täidetud iga-aastast huvide deklaratsiooni ei esitata, lükatakse kandidaadi taotlus tagasi ja selle menetlemine lõpetatakse. Kandidaatidega võidakse nende iga-aastase huvide deklaratsiooni täpsustamiseks ühendust võtta.

Reservnimekiri ja ametisse määramine

Teadlased, kes vastavad liikmetele esitatavatele nõuetele (st nõuetele vastavad taotlejad, kes on saanud lävendist suurema punktisumma ning esitanud iga-aastase huvide deklaratsiooni, mis vastab EFSA sõltumatuse tagamise põhimõtetele ja eeskirjadele), võib EFSA tegevdirektori ettepanekul tehtud EFSA haldusnõukogu otsusega määrata toidu lisaainete ja toidule lisatavate toitaineallikate teaduskomisjoni või toiduga kokkupuutuvate ainete, ensüümide, lõhna- ja maitseainete ning abiainete teaduskomisjoni liikmeteks. EFSA ametisse määramise ettepanekus võetakse arvesse käesolevas osalemiskutses kirjeldatud asjaomase teaduskomisjoni tööks vajalikke eksperditeadmisi – see on eelkõige seotud kandidaadi spetsiifiliste teaduslike eksperditeadmiste ja kogemustega ning teaduskomisjonile tema prognoositud vajaduste katmiseks üldiselt pakutavate erinevate pädevustega ning samuti rahvuse- ja soopõhise tasakaaluga.

EFSA jätab endale õiguse kontrollida enne ametisse määramist tulevaste liikmete taotlustega seotud dokumente ja tõendeid, et olla kindel taotluse õigsuses ja sobivuses.

Liikmetele esitatavatele nõuetele vastavad teadlased, keda ei valitud teaduskomisjoni liikmeteks, lisatakse reservnimekirja. Teadlased peaksid arvestama, et reservnimekirja kandmine ei taga teaduskomisjoni liikmeks määramist.

Käesoleva osalemiskutse tulemusena reservnimekirja kantud teadlasi võib nende eelneval nõusolekul määrata ka sellise teaduskomisjoni ja/või teaduskomitee liikmeks, mille liikmeks nad ei kandideerinud.

Sõltumatus ning kohustuste ja huvide deklaratsioon

Teaduskomisjonide liikmed määratakse personaalselt. Kandidaadid peavad taotlusele lisama deklaratsiooni, et nad kohustuvad tegutsema sõltumatult mis tahes välisest mõjust, samuti deklaratsiooni huvide kohta, mis võivad kahjustada nende sõltumatust (vt huvide deklaratsiooni jaotis). Taotleja vastutab esitatud deklaratsiooni sisu eest ning EFSA hindab seda, lähtudes EFSA tegevdirektori otsusest huvide deklaratsiooni kohta, (9) millega rakendatakse EFSA põhimõtteid seoses sõltumatuse ja teadusalaste otsustusprotsessidega.

Allpool on esitatud kaks näidet selle kohta, mida loetakse huvide konfliktiks. Näited ei ole ammendavad ja need kirjeldavad vaid võimalikke olukordi.

| — | Teaduskomisjonide liikmeks ei saa määrata taotlejaid, kes töötavad huvide deklaratsiooni esitamise ajal mis tahes juriidilise või füüsilise isiku juures, mis on tegev mis tahes valdkonnas, millele EFSA teaduslikul tegevusel on kas otsene või kaudne mõju, näiteks toiduainete tootmine, töötlemine ja turustamine, põllumajandus või loomakasvatus. See hõlmab mis tahes vormis tasustatud või tasustamata, osa- või täistööajaga töötamist või äritegevust, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist (nt nõustamisteenused) eespool loetletud isikute heaks. |
| --- | --- |

—

Teaduskomisjonide liikmeks ei saa määrata taotlejaid, kes töötavad huvide deklaratsiooni esitamise ajal mis tahes juriidilise või füüsilise isiku juures, mis on tegev mis tahes valdkonnas, millele EFSA teaduslikul tegevusel on kas otsene või kaudne mõju, näiteks toiduainete tootmine, töötlemine ja turustamine, põllumajandus või loomakasvatus. See hõlmab mis tahes vormis tasustatud või tasustamata, osa- või täistööajaga töötamist või äritegevust, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist (nt nõustamisteenused) eespool loetletud isikute heaks.

| — | Teaduskomisjonide liikmeks ei saa määrata taotlejaid, kes huvide deklaratsiooni esitamise ajal nõustavad ajutiselt või perioodiliselt Euroopa tootjate ühinguid, kes toodavad tooteid, mida hindab asjaomane teaduskomitee, sest arutatavate teemade ring on nii lai, et selline tegevus satuks pidevalt vastuollu asjaomase teaduskomisoni päevakorras olevate küsimustega. |
| --- | --- |

—

Teaduskomisjonide liikmeks ei saa määrata taotlejaid, kes huvide deklaratsiooni esitamise ajal nõustavad ajutiselt või perioodiliselt Euroopa tootjate ühinguid, kes toodavad tooteid, mida hindab asjaomane teaduskomitee, sest arutatavate teemade ring on nii lai, et selline tegevus satuks pidevalt vastuollu asjaomase teaduskomisoni päevakorras olevate küsimustega.

Võrdsed võimalused

EFSA jälgib hoolikalt, et ameti menetlustes kohaldataks mittediskrimineerimise põhimõtteid.

Taotluste esitamine

Taotlused tuleb esitada hiljemalt 30. juuni 2016. aasta keskööks (kohaliku aja järgi, GMT +1).

Taotlejatel tuleb taotlus esitada internetis EFSA veebilehel aadressil http://www.efsa.europa.eu/.

Taotlus võetakse vastu üksnes juhul, kui tähtaja piires on esitatud nõuetekohaselt täidetud veebipõhine taotlusvorm. Muus vormis taotlusi vastu ei võeta.

Taotlejatel palutakse täita taotlusvorm inglise keeles, et lihtsustada valikumenetlust.

Kõigile taotlejatele teatatakse valikumenetluse tulemused e-posti teel.

Taotlejatel soovitatakse tungivalt mitte jätta taotluse esitamist viimastele päevadele enne tähtaega, sest siis ei pruugi taotluse õigeaegne esitamine tiheda internetiliikluse või internetiühenduse probleemide tõttu õnnestuda.

Isikuandmeid, mida EFSA kandidaatidelt küsib, töödeldakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (10).

Taotlejate esitatud isikuandmeid töödeldakse selleks, et menetleda taotlusi seoses EFSA teaduskomisjonide liikmete valimisega.

Kõik käesoleva osalemiskutsega seotud küsimused tuleb saata aadressil call.experts@efsa.europa.eu.

Kandidaadid võivad Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 263 sätestatud tingimustel esitada hagi, et vaidlustada mis tahes otsus, mis mõjutab nende õiguslikku olukorda. Seda tuleb teha kahe kuu jooksul pärast teate saamist otsuse kohta, mida soovitakse vaidlustada. EFSA vastu tuleb hagi esitada Euroopa Liidu Üldkohtusse:

| Euroopa Liidu Üldkohus |
| --- |
| Rue du Fort Niedergrünewald |
| 2925 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tel | +352 4303-1 |
| Faks | +352 4303-2100 |
| E-post: | GeneralCourt.Registry@curia.europa.eu |
| Internet: | www.curia.europa.eu |

Euroopa Liidu Üldkohus

Rue du Fort Niedergrünewald

2925 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel

+352 4303-1

Faks

+352 4303-2100

E-post:

GeneralCourt.Registry@curia.europa.eu

Internet:

www.curia.europa.eu

Alternatiivina võivad kandidaadid esitada kaebuse Euroopa Ombudsmanile Euroopa Liidu institutsioonide ja asutuste väidetava haldusomavoli kohta. Muu hulgas kehtib nõue, et kaebus tuleb esitada kahe aasta jooksul arvates kuupäevast, mil kaebuse aluseks olevad faktid teatavaks said. Lisaks sellele peavad kaebuse esitajad olema kaebuse suhtes EFSAga ühendust võtnud, enne kui esitavad selle Euroopa Ombudsmanile.

| Euroopa Ombudsman |
| --- |
| 1 Avenue du President Robert Schuman |
| CS 30403 |
| 67001 Strasbourg Cedex |
| FRANCE |
| Tel | +33 388172313 |
| Faks | +33 388179062 |
| Internet: | www.ombudsman.europa.eu |

Euroopa Ombudsman

1 Avenue du President Robert Schuman

CS 30403

67001 Strasbourg Cedex

FRANCE

Tel

+33 388172313

Faks

+33 388179062

Internet:

www.ombudsman.europa.eu

NB!

Kui käesoleva teate ingliskeelne ja muukeelne versioon ei kattu või nende vahel esineb lahknevusi, kehtib ingliskeelne versioon.

---

(1)  EFSA 2020. aasta strateegia „Trusted science for safe food” (Usaldusväärne teadus tagab ohutu toidu): (http://www.efsa.europa.eu/en/corporate/pub/strategy2020).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (ELT L 31, 1.2.2002, lk 1).

(3)  EFSA haldusnõukogu otsus teha erand eespool nimetatud eeskirjast võeti vastu 16. märtsil 2016. Haldusnõukogu otsus on dokumenteeritud 68. istungi protokollis: (http://www.efsa.europa.eu/en/events/event/160316a).

(4)  Teaduskomitee, teaduskomisjonide ja nende töörühmade asutamist ja tööd käsitleva Euroopa Toiduohutusameti haldusnõukogu otsuse artikli 1 lõiked 3 ja 4.

(5)  Lisateave: http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/Experts_compensation_guide.pdf.

(6)  „Suurepärane valdamine” tähendab keeleoskust, mis vastab B2 või sellest kõrgemale tasemele (nt C1 ja C2 tasemed), nagu on määratletud Euroopa keeleportfelli käsitlevas Euroopa Ülemkogu dokumendis „Euroopa keeleõppe raamdokument: õppimine, õpetamine ja hindamine”. Lisateave: https://www.coe.int/t/dg4/linguistic/Source/Framework_EN.pdf.

(7)  Arvesse võetakse ainult ELi liikmesriikide ametiasutuste väljastatud või ELi liikmesriikide asjaomaste ametiasutuste poolt samaväärseks tunnistatud kvalifikatsioonitaseme tunnistusi. Juhul kui diplom on saadud riigis, mis ei ole ELi liikmesriik, võib EFSA nõuda kandidaadilt tunnustatud asutuse väljastatud asjakohase võrdlusdokumendi esitamist.

(8)  Lisateave on EFSA veebilehel http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/efsa_rep/blobserver_assets/independencepolicy.pdf ja http://www.efsa.europa.eu/en/howwework/doi

(9)  EFSA/LRA/DEC/02/2014 – Euroopa Toiduohutusameti tegevdirektori otsus huvide deklaratsiooni kohta (http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/corporate_publications/files/independencerules2014.pdf).

(10)  ELT L 8, 12.1.2001, lk 1.

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 18.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 176/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 176/13

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 26 lõike 2 kohase taotluse avaldamine seoses garanteeritud traditsioonilise tootega

(2016/C 176/07)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 26 lõike 1 esimesele lõigule esitas Itaalia nimetuse „Pizza Napoletana” garanteeritud traditsioonilise toote (GTT) nimetusena, (2) mis vastab määrusele (EL) nr 1151/2012. Nimetus „Pizza Napoletana” oli varem registreeritud garanteeritud traditsioonilise tootena määruse (EL) nr 97/2010 (3) kohaselt, kuid ilma nimetuse reserveerimiseta vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 (4) artikli 13 lõikele 1, ning on praegu kaitstud vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 25 lõikele 2.

Eespool öeldut arvesse võttes avaldab komisjon siinkohal nimetuse

„PIZZA NAPOLETANA”,

et selle saaks registreerida garanteeritud traditsiooniliste toodete registris, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1151/2012 artiklis 22.

Käesoleva dokumendi avaldamine annab vastavalt kõnealuse määruse artiklile 51 õiguse esitada vastuväiteid nimetuse „Pizza Napoletana” kandmise kohta määruse (EL) nr 1151/2012 artiklis 22 sätestatud garanteeritud traditsiooniliste toodete registrisse.

Nimetuse „Pizza Napoletana” registrisse kandmisel vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 26 lõikele 4 käsitatakse garanteeritud traditsioonilise toote „Pizza Napoletana” spetsifikaati (avaldatud määruse (EL) nr 97/2010 II lisas) määruse (EL) nr 1151/2012 artiklis 19 osutatud spetsifikaadina, mis hõlmab garanteeritud traditsioonilist toodet „Pizza Napoletana” ning on seepärast kaitstud koos nimetuse reserveerimisega.

Täielikkuse huvides ja kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 26 lõikega 2 hõlmab käesoleva dokumendi avaldamine garanteeritud traditsioonilise toote „Pizza Napoletana” spetsifikaati, mis on juba avaldatud 4. veebruari 2010. aasta määruse (EL) nr 97/2010 (5) II lisas.

5

GTT REGISTREERIMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 509/2006

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 509/2006

„PIZZA NAPOLETANA”

„PIZZA NAPOLETANA”

EÜ nr: IT/TSG/007/0031/9.2.2005

EÜ nr: IT/TSG/007/0031/9.2.2005

1.   Taotlejate rühma nimi ja aadress

Taotlejate rühma nimi ja aadress

| Nimi: | Associazione Verace Pizza Napoletana |
| --- | --- |
| Aadress: | Via S. Maria La Nova 49 |
| 80134 Napoli |
| ITALIA |

Nimi:

Associazione Verace Pizza Napoletana

Aadress:

Via S. Maria La Nova 49

80134 Napoli

ITALIA

Tel

+39 0814201205

Faks:

+39 0814201205

E-post:

info@pizzanapoletana.org

| Nimi: | Associazione Pizzaiuoli Napoletani |
| --- | --- |
| Aadress: | Corso S. Giovanni a Teduccio, 55 |
| 80146 Napoli |
| ITALIA |

Nimi:

Associazione Pizzaiuoli Napoletani

Aadress:

Corso S. Giovanni a Teduccio, 55

80146 Napoli

ITALIA

Tel

+39 0815590781

Faks:

+39 0815590781

E-post:

info@pizzaiuolinapoletani.it

direttivo@pizzaiuolinapoletani.it

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Tootespetsifikaat

Tootespetsifikaat

3.1.   Registreeritav nimetus

Registreeritav nimetus

„Pizza Napoletana”

Registreerimist taotletakse üksnes itaalia keeles.

„Pizza Napoletana” logol/märgisel olev lause „Prodotta secondo la Tradizione napoletana” (Toodetud Napoli traditsioonide kohaselt) ja akronüüm STG (GTT) tõlgitakse selle riigi keelde, kus tootmine aset leiab.

3.2.   Nimetus

Nimetus

| — | ☒ | on iseenesest eripärane |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | väljendab põllumajandustoote või toidu eripära |

—

☒

on iseenesest eripärane

—

☐

väljendab põllumajandustoote või toidu eripära

Nimetust „Pizza Napoletana” kasutatakse traditsiooniliselt kõnealuse toote kirjeldamisel, nagu näitavad mitmed punktis 3.8 nimetatud allikad.

3.3.   Kas taotletakse nimetuse reserveerimist määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõike 2 alusel?

Kas taotletakse nimetuse reserveerimist määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõike 2 alusel?

| — | ☐ | Registreerimine koos nimetuse reserveerimisega |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Registreerimine ilma nimetuse reserveerimiseta |

—

☐

Registreerimine koos nimetuse reserveerimisega

koos

—

☒

Registreerimine ilma nimetuse reserveerimiseta

ilma

3.4.   Toote liik

Toote liik

Klass 2.3 Kondiitri- ja leivatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised ja muud pagaritooted

3.5.   Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Garanteeritud traditsiooniline toode „Pizza Napoletana” on küpsetatud ahjus, ümara kujuga, mille läbimõõt võib varieeruda, kuid ei tohi olla suurem kui 35 cm, toode on kõrgendatud servadega ning keskosas täidisega. Keskosa paksus on 0,4 cm lubatud kõikumismääraga ± 10 %, ning servade paksus on 1–2 cm. Pitsa on tervikuna pehme, elastne ning kergesti neljaks kokkumurtav.

Garanteeritud traditsioonilist toodet „Pizza Napoletana” iseloomustavad kõrgendatud servad, ahjus küpsetatud toodetele iseloomulik kuldpruun värvus, see on nii katsudes kui süües pehme; täidetud keskosas on valdav õliga täiuslikult segunenud tomati punane värvus ning vastavalt kasutatud lisanditele kas pune roheline ja küüslaugu valge värvus; enam-vähem kõrvuti asuvate mozzarella-lõikude valge värvus ja basiilikulehtedele ahjus küpsemisel tekkinud tumedam või vähem tume roheline värvus.

mozzarella

„Pizza Napoletana” peab olema pehme, elastne, kergesti kokkumurtav; toodet peab saama hõlpsasti lõigata; sel on hõrk iseloomulik maitse, mida täiendab kõrgendatud servade hästi kerkinud ja küpsenud saiale omane maitse ning mis on segunenud tomati hapuka maitse ning vastavalt kas pune, küüslaugu või basiiliku aroomi ja küpsetatud mozzarella maitsega.

mozzarella

Küpsetamise lõpus on pitsal eriline hõrk lõhn; tomat on vaid kaotanud oma liigse vedeliku ning jäänud tihkeks ja lihavaks; pitsa on kaetud sulanud juustudega, mis kannavad kaitstud päritolunimetust „Mozzarella di Bufala Campana” KPN või tunnust „Mozzarela” GTT; basiilik, küüslauk ja pune eraldavad tugevat lõhna ega tohi olla kõrbenud.

3.6.   Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu tootmismeetodi kirjeldus

Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu tootmismeetodi kirjeldus

„Pizza Napoletana” valmistamiseks kasutatakse järgmisi põhitooraineid: nisujahu, õllepärm, looduslik joogivesi, kooritud konservtomatid ja/või värsked minitomatid (pomodorini), mere- või keedusool ja ekstra neitsioliiviõli. Muud koostisosad, mida „Pizza Napoletana” valmistamisel võib kasutada, on: küüslauk ja pune; kaitstud päritolunimetusega juust „Mozzarella di Bufala Campana” KPN, värske basiilik ja garanteeritud traditsiooniline toode „Mozzarella” GTT.

pomodorini

Jahu omadused on järgmised:

—   W: 220–380

W

—   Tuhasus: 0,50–0,70

Tuhasus

—   Absorptsioon: 55–62

Absorptsioon

—   Stabiilsus: 4–12

Stabiilsus

—   Väärtuse indeks E10: maksimaalselt 60

Väärtuse indeks E10

—   Langemisarv: 300–400

Langemisarv

—   Kuiva gluteeni: 9,5–11 g %

Kuiva gluteeni

—   Valku: 11–12,5 g %

Valku

„Pizza Napoletana” valmistamine toimub katkematu protsessi käigus, üksnes alljärgnevalt kirjeldatud üksteisele järgnevate etappidena.

Taina valmistamine

Taina valmistamine

Segada jahu, vesi, sool ja pärm. Kallata tainasegistisse üks liiter vett, lahustada vees 50–55 g meresoola, lisada kogu ettenähtud jahukogusest 10 %, seejärel lahustada segus 3 g õllepärmi. Käivitada tainasegisti ja lisada järk-järgult 1,8 kg jahu (W 220–380), kuni saavutatakse soovitud tihedusega mass. Töötlemine peab kestma 10 minutit.

Tainast tuleb töödelda eelistatavalt kaheharulise segamisdetailiga tainasegistis 20 minutit aeglasel kiirusel, kuni ühtlase tihke massi saamiseni. Taina optimaalse konsistentsi saavutamisel mängib olulist rolli vee kogus, mida jahu on võimeline imama. Tainas ei tohi käte külge jääda ning peab olema pehme ja elastne.

Taina omadused, mis võivad varieeruda ±10 %, on järgmised:

—   Kääritustemperatuur: 25 °C

Kääritustemperatuur

—   Lõplik pH tase:

Lõplik pH tase

—   Kogu tiitritav happesus:

Kogu tiitritav happesus

—   Tihedus: 0,79 g/cm3 (+34 %)

Tihedus

3

Taina kergitamine

Taina kergitamine

Esimene etapp: kui tainas on tainasegistist välja võetud, asetatakse see pizzeria tööpinnale, kuhu see tuleb jätta seisma kaheks tunniks niiske rätiku alla, et taina pind ei muutuks kõvaks ning et siseniiskuse aurumisel ei tekiks koorikulaadset kihti. Kui tainas on kaks tundi kerkinud, toimub taina vormimine pätsiks ning seda tohib pitsameister teha üksnes käsitsi. Selleks eraldatakse spaatliga üks osa tainast töölauale ja meisterdatakse seejärel väike päts. „Pizza Napoletana” puhul peavad pätsid kaaluma 180–250 g.

Esimene etapp

pizzeria

Teine etapp: kui (tükeldatud tainast) on vormitud pätsikesed, toimub teine kergitamine kerkimisnõudes, mis kestab neli kuni kuus tundi. Valminud tainas, mida säilitatakse toatemperatuuril, tuleb kasutada ära kuue tunni jooksul pärast valmimist.

Teine etapp

Vormimine

Vormimine

Pärast kerkimist võetakse pätsike kerkimisnõust spaatli abil välja ning asetatakse pizzeria tööpinnale, mis on kaetud õhukese jahukihiga, et vältida taina töölaua külge kleepumist. Pitsameister vormib kahe käe sõrmedega, keskelt väljapoole suunatud liigutustega ning pätsikest mitu korda ümber pöörates tainast ketta, mille keskosa ei tohi olla paksem kui 0,4 cm (lubatud kõrvalekalle ± 10 %), ning mille kõrgendatud serva paksus on maksimaalselt 1–2 cm.

pizzeria

Garanteeritud traditsioonilise toote „Pizza Napoletana” valmistamiseks ei ole lubatud ükski muu valmistusviis, eriti tavalise ja/või mehaanilise tainarulli kasutamine.

Pitsakate

Pitsakate

„Pizza Napoletana” kate valmistatakse järgmiselt:

| — | asetada tainaketta keskele lusikaga 70–100 g kooritud ja tükeldatud konservtomateid; |
| --- | --- |

—

asetada tainaketta keskele lusikaga 70–100 g kooritud ja tükeldatud konservtomateid;

| — | lükata tomatid spiraalse liigutusega kogu keskosale laiali; |
| --- | --- |

—

lükata tomatid spiraalse liigutusega kogu keskosale laiali;

| — | lisada tomatitele spiraalse liigutusega sool; |
| --- | --- |

—

lisada tomatitele spiraalse liigutusega sool;

| — | samal viisil puistata veidi punet; |
| --- | --- |

—

samal viisil puistata veidi punet;

| — | koorida üks küüslauguküüs ning lõigata see õhukesteks viiludeks, seejärel asetada tomatitele; |
| --- | --- |

—

koorida üks küüslauguküüs ning lõigata see õhukesteks viiludeks, seejärel asetada tomatitele;

| — | lisada pitsale selle keskosast alustades tilaga õlikannu abil ja spiraalse liigutusega 4–5 g ekstra neitsioliiviõli, mille kogus võib varieeruda +20 %. |
| --- | --- |

—

lisada pitsale selle keskosast alustades tilaga õlikannu abil ja spiraalse liigutusega 4–5 g ekstra neitsioliiviõli, mille kogus võib varieeruda +20 %.

Või:

| — | asetada tainaketta keskele lusikaga 60–80 g kooritud ja tükeldatud konservtomateid ja/või tükeldatud värskeid väikeseid tomateid; |
| --- | --- |

—

asetada tainaketta keskele lusikaga 60–80 g kooritud ja tükeldatud konservtomateid ja/või tükeldatud värskeid väikeseid tomateid;

| — | lükata tomatid spiraalse liigutusega kogu keskosale laiali; |
| --- | --- |

—

lükata tomatid spiraalse liigutusega kogu keskosale laiali;

| — | lisada tomatitele spiraalse liigutusega sool; |
| --- | --- |

—

lisada tomatitele spiraalse liigutusega sool;

| — | asetada tomatitele 80–100 g viilutatud juustu „Mozzarella di Bufala Campana” KPN; |
| --- | --- |

—

asetada tomatitele 80–100 g viilutatud juustu „Mozzarella di Bufala Campana” KPN;

| — | asetada pitsale mõned värske basiiliku lehed; |
| --- | --- |

—

asetada pitsale mõned värske basiiliku lehed;

| — | lisada pitsale selle keskosast alustades tilaga õlikannu abil ja spiraalse liigutusega 4–5 g ekstra neitsioliiviõli, mille kogus võib varieeruda +20 %. |
| --- | --- |

—

lisada pitsale selle keskosast alustades tilaga õlikannu abil ja spiraalse liigutusega 4–5 g ekstra neitsioliiviõli, mille kogus võib varieeruda +20 %.

Või:

| — | asetada tainaketta keskele lusikaga 60–80 g kooritud ja tükeldatud konservtomateid; |
| --- | --- |

—

asetada tainaketta keskele lusikaga 60–80 g kooritud ja tükeldatud konservtomateid;

| — | lükata tomatid spiraalse liigutusega kogu keskosale laiali; |
| --- | --- |

—

lükata tomatid spiraalse liigutusega kogu keskosale laiali;

| — | lisada tomatitele spiraalse liigutusega sool; |
| --- | --- |

—

lisada tomatitele spiraalse liigutusega sool;

| — | asetada tomatitele 80–100 g eelnevalt viilutatud juustu „Mozzarella” GTT; |
| --- | --- |

—

asetada tomatitele 80–100 g eelnevalt viilutatud juustu „Mozzarella” GTT;

| — | asetada pitsale mõned värske basiiliku lehed; |
| --- | --- |

—

asetada pitsale mõned värske basiiliku lehed;

| — | lisada pitsale selle keskosast alustades tilaga õlikannu abil ja spiraalse liigutusega 4–5 g ekstra neitsioliiviõli, mille kogus võib varieeruda +20 %. |
| --- | --- |

—

lisada pitsale selle keskosast alustades tilaga õlikannu abil ja spiraalse liigutusega 4–5 g ekstra neitsioliiviõli, mille kogus võib varieeruda +20 %.

Küpsetamine

Küpsetamine

Pitsameister (pizzaiolo) asetab täidetud pitsa veidi jahu kasutades ja ringjate liigutuste abil puust (või alumiiniumist) ahjulabidale ning lükkab selle siis labidalt ahjupõrandale kiire randmeliigutuse abil, et pitsakate maha ei valguks. Garanteeritud traditsioonilist toodet „Pizza Napoletana” tohib küpsetada üksnes puuküttega ahjudes, mis suudavad saavutada garanteeritud traditsioonilise toote „Pizza Napoletana” saamiseks vajaliku kõrge küpsetamistemperatuuri 485 °C.

pizzaiolo

Pitsameister peab pitsa küpsusastet kontrollima järgmiselt: kergitab ühte külge metallist labida abil ning keerab pitsat tule poole, kasutades alati sama ahjupõranda ala, et pitsa ei läheks eri temperatuuride tõttu kõrbema. Kogu pitsa pind peab küpsema ühtlaselt.

Küpsetamise lõppedes võtab pitsameister metallist labida abil pitsa ahjust välja ning asetab selle taldrikule. Küpsemine ei tohi kesta kauem kui 60–90 sekundit.

Pärast küpsemist on pitsal järgmised omadused: tomat on vaid kaotanud oma liigse vedeliku ning jäänud tihkeks ja lihavaks; pitsa on kaetud sulanud juustudega, mis kannavad kaitstud päritolunimetust „Mozzarella di Bufala Campana” KPN või tunnust „Mozzarela” GTT; basiilik, küüslauk ja pune eraldavad tugevat lõhna ega tohi olla kõrbenud.

—   Küpsetamistemperatuur ahjupõrandal: ligikaudu 485 °C

Küpsetamistemperatuur ahjupõrandal

—   Temperatuur ahjuvõlvi all: ligikaudu 430 °C

Temperatuur ahjuvõlvi all

—   Küpsetamisaeg: 60–90 sekundit

Küpsetamisaeg

—   Taina temperatuur küpsetamisel: 60–65 °C

Taina temperatuur küpsetamisel

—   Tomatite temperatuur küpsetamisel: 75–80 °C

Tomatite temperatuur küpsetamisel

—   Õli temperatuur küpsetamisel: 75–85 °C

Õli temperatuur küpsetamisel

—   
  Mozzarella temperatuur küpsetamisel: 65–70 °C

Mozzarella

Säilitamine

Säilitamine

„Pizza Napoletana” tuleb soovitatavalt tarbida kohe pärast ahjust väljavõtmist samas kohas, kus see valmistati. Kui seda valmistuskohas siiski ei tarbita, ei tohi seda külmutada või kiirkülmutada ega pakendada vaakumisse hiljem müümiseks.

3.7.   Põllumajandustoote või toidu eripära

Põllumajandustoote või toidu eripära

Kõnealuse toote eripära määratlevad mitu võtmetegurit, mis on seotud nii valmistusaja ja -viiside kui ka meistri oskuste ja vilumusega.

Eriti iseloomustavad „Pizza Napoletana” valmistamist: taina sõtkumine, taina konsistents ja elastsus (reologia) ning kergitamise eripära (kahes etapis ning eriliste temperatuuri ja kestusega seotud tingimuste juures); pätsikeste ettevalmistamine ja vormimine; kerkinud taina töötlemine ja sellest ketta valmistamine; ahju ettevalmistamine ja küpsetamistingimused (kestvus/temperatuur), üksnes puuküttel ahju kasutamine.

reologia

Näiteks tuleb rõhutada teise kergitusetapi, taina töötlemise ja töövahendite, nagu ahi, mis võib olla üksnes puuküttega, ning ahjulabidate kasutamise olulisust.

Pärast teist kergitusetappi on pätsike kerkinud ja selle niiskusesisaldus on suurenenud. Kahe käe sõrmedega surudes viiakse taina mullikestes sisalduv õhk keskelt tainaketta servade poole ning nii hakkab kujunema pitsa kõrgendatud serv. Kõnealune tehnika on garanteeritud traditsioonilise toote „Pizza Napoletana” valmistamise eripära, kuna tainaketta servade ülestõstmine võimaldab hoida selle keskel kõik pitsakatte koostisosad. Selleks et tainaketas oleks suurema läbimõõduga, muljub pitsameister tainast käte vahel, hoides paremat kätt töölaua suhtes 45–60 ° nurga all. Pärast vasaku ja parema käe sünkroonsete liigutustega tainaketta vormimist asetatakse see tööpinnale.

Seevastu muud valmistamisviisid, eeskätt sellised, mille puhul kasutatakse tainarulli või mehaanilist tainarulli, ei vii tainamassis olevates mullikestes asuvat õhku ühtlaselt taina servadele, nii et oleks võimalik valmistada ühtlane tainaketas. Nii moodustub tainaketta keskele kihiline tainas, mille kihtide vahel on õhk. Selliste valmistamisviisidega ei teki pitsale pärast küpsemist seega iseloomulikke kõrgemaid servi, mis on aga garanteeritud traditsioonilise toote „Pizza Napoletana” üks peamisi omadusi.

Napoli tehnika näeb muu hulgas ette, et pärast kolme kuni kuue tainaketta ja nende pitsakatte ettevalmistamist asetab pitsameister täpsete ja kiirete käeliigutustega pitsa osavalt töölaualt labidale, jälgides, et see ei kaotaks esialgset ümmargust kuju. Pitsat hoiab ta kahe käega, pöörab seda umbes 90 ° ning asetab seejärel kasutamisvalmis labidale. Pitsameister peab olema puistanud ahjulabidale veidi jahu, et pitsa libiseks labidalt kergesti ahju. Ahjulükkamine toimub kiire randmeliigutusega, kus labidat hoitakse ahju põranda suhtes 20–25 ° nurga all ning jälgitakse, et pitsakate ei pudeneks pitsalt maha.

Muu kui kirjeldatud tehnika kasutamine ei sobi, sest pitsa tõstmine labidaga otse töölaualt ei taga pitsa terveksjäämist.

Puuküttega ahi on „Pizza Napoletana” küpsemise juures ja kvaliteedi tagamiseks peamine tegur. Taolise ahju tehnilised eripärad on klassikalise „Pizza Napoletana” õnnestumiseks hädavajalikud. Napoli stiilis pitsaahi koosneb tufftellistest valmistatud alusest, mille kohal paikneb ümmargune osa, nn sole (päike), mille peale on ehitatud kuppel. Ahjuvõlv on ehitatud tulekindlast materjalist, et takistada kuumuse kadu. Ahju eri osade proportsioonid on pitsa õigeks küpsetamiseks äärmiselt olulised. Ahju tüübi määrab neljast ringikujulisest tulekindlast sektorist moodustuva sole laius. Pitsa tõstetakse terasest ja/või alumiiniumist labida abil ahjusuhu ning seda pööratakse seal 180 °. Seejärel lükatakse pitsa tagasi algsele kohale, kus ahjupõranda temperatuur on küpsemise ajal pitsasse neeldunud soojuse tõttu langenud.

sole

sole

Kui pitsa asetataks teisele kohale, kus ahjupõrand on algse temperatuuriga, läheks pitsa põhi kõrbema.

Kõik nimetatud eripärad annavad lõpptootele „Pizza Napoletana” iseloomuliku õhulisuse ja välimuse – toode on pehme ja tihke, sellel on kõrgemad servad, kerkinud tainas ning see on eriliselt õrn ja hõlpsasti neljaks murtav. On oluline rõhutada, et kõik muud sarnased tooted, mis valmistatakse teisiti kui eespool kirjeldatud, ei saavuta samasuguseid väliseid ja organoleptilisi omadusi, kui on „Pizza Napoletanal”.

3.8.   Põllumajandustoote või toidu traditsioonilisus

Põllumajandustoote või toidu traditsioonilisus

Võib väita, et toodet „Pizza Napoletana” hakati valmistama ajavahemikul 1715–1725. Prints Emanuele di Francavilla peakokk Vincenzo Corrado kirjutab Napoli kõige levinumaid toite käsitlevas traktaadis, et tomatit kasutatakse pitsa ja makaronide maitsestamiseks, ühendades kaks toodet, mis on olnud Napolile õnnistuseks ning viinud Napoli kokakunsti ajalukku. Seda traktaati peetakse „Pizza Napoletana” kui tomatiga maitsestatud tainaketta ametlikuks sünniks.

Kõnealuse kulinaartoote Napoli päritolu tõendavad arvukad ajaloolised dokumendid. Näiteks kirjanik Franco Salerno kinnitab, et toode on üks suurimaid Napoli kokakunsti leiutisi.

Isegi itaalia keele sõnaraamatutes ja Treccani entsüklopeedias tuuakse pizza napoletana eraldi välja. Väljendit pizza napoletana tsiteeritakse mitmetes ilukirjanduslikes tekstides.

pizza napoletana

pizza napoletana

Esimesed pizzeria’d avati vähimagi kahtluseta Napolis, kus kuni XX sajandi keskpaigani oli kõnealune toode omane just sellele linnale ja linna pizzeria’dele. Alates XVIII sajandist tegutsesid linnas mitmed poed, mida nimetati pizzeria’deks. Kuuldused nende mainest jõudsid ka Napoli kuninga Ferdinand de Bourbonini, kes rikkus selle Napoli traditsioonilise toidu maitsmiseks õukonna etiketti ja sisenes ühte kõige tuntumatest pizzeria’dest. Sellest alates muutusid pizzeria’d populaarseteks kohtadeks, kus valmistati üksnes pitsat. Napoli kõige populaarsemad ja kuulsamad pitsad olid Marinara, mida hakati valmistama 1734. aastal, ning Margherita, mis pärineb ajavahemikust 1796–1810. Viimati nimetatut pakuti Itaalia kuningannale tema külaskäigu ajal Napolisse 1889. aastal, eelkõige pitsalisandite värvuse pärast (tomat, mozzarella, basiilik), mis meenutavad Itaalia lipu värve.

pizzeria’

pizzeria’

pizzeria’

pizzeria’

pizzeria’

mozzarella

Aja jooksul levisid pizzeria’d kõigisse Itaalia linnadesse ja isegi välismaale. Vaatamata sellele, et pizzeria’d asuvad väljaspool Napolit, on need end alati seostanud märkega „pizzeria napoletana” või kasutanud terminit, mis näitaks ühel või teisel viisil nende seost Napoliga, kus kõnealune toode on säilitanud oma ehtsuse juba ligikaudu 300 aastat.

pizzeria’

pizzeria’

1984. aasta mais koostasid Napoli pitsameistrid (pizzaioli napoletani) spetsifikaadi, millele nad kõik oma allkirja andsid ning mis registreeriti ametliku aktiga Napoli notari Antonio Carannante juures.

pizzaioli napoletani

Sajandite jooksul on termin „Pizza Napoletana” levinud nii laialdaselt, et kõikjal, sealhulgas väljaspool Euroopat Kesk- ja Lõuna-Ameerikas (näiteks Mehhikos ja Guatemalas) ning Aasias (näiteks Tais ja Malaisias) kannab kõnealune toode nimetust „Pizza Napoletana”, kuigi mõnikord ei ole elanikel vähimatki aimu Napoli linna geograafilisest asukohast.

3.9.   Eripära kontrollimise miinimumnõuded ja kord

Eripära kontrollimise miinimumnõuded ja kord

Garanteeritud traditsioonilise toote „Pizza Napoletana” puhul kontrollitakse järgmist:

sõtkumise, kergitamise ja kettaks vormimise etapis kontrollitakse ettevõtetes nende etappide õiget teostamist ja järjestust; tähelepanelikult jälgitakse ettevõtte kitsaskohti; kontrollitakse toorainete vastavust spetsifikaadis ette nähtud ainetele; kontrollitakse toorainete säilitamist ja ladustamist täiuslikel tingimustel ning veendutakse lõpptoote omaduste vastavuses käesolevas spetsifikaadis ette nähtud omadustele.

3.10.   Logo

Logo

Akronüüm STG (GTT) ning laused „Specialità Tradizionale Garantita” (Garanteeritud traditsiooniline toode) ja „Prodotta secondo la Tradizione napoletana” (Toodetud Napoli traditsiooni kohaselt) tõlgitakse selle riigi ametlikesse keeltesse, kus tootmine aset leiab.

„Pizza Napoletana” logo on järgmine: horisontaalselt asetsev ovaalne valget värvi ning selge halli piirjoonega kujutis, mis tähistab pitsaga taldrikut. Kujutis on realistlik, kuid samas graafiliselt stiliseeritud, viidates täielikult traditsioonidele ja kujutades „Pizza napoletana” klassikalisi koostisosi, milleks on tomat, mozzarella, basiilikulehed ja oliivõli.

mozzarella

Taldriku all kujutatakse taldriku varju rohelisena, mis koos teiste värvidega rõhutab toote sarnasust Itaalia lipu värvidega.

Veidi taldriku peale ulatuvana on paigutatud punast värvi ristkülikukujuline, ümarate nurkadega silt, millel asub musta kontuuriga valgete tähtedega märge (millel on omakorda rohelist värvi valge kontuuriga vari): „PIZZA NAPOLETANA STG”. Selle märke kohal, veidi paremale nihutatuna on toodud väiksemas kirjas ja teistsuguses kirjastiilis ning valget värvi märge „Garanteeritud traditsiooniline eritunnus” (Specialità Tradizionale Garantita). All, keskele paigutatuna on logoga PIZZA NAPOLETANA STG samas kirjastiilis väikeste musta kontuuriga ümbritsetud valget värvi tähtedega kirjutatud märge: „Toodetud Napoli traditsioonide kohaselt” (Prodotta secondo la Tradizione napoletana).

| Sõnad | Kirjastiil |
| --- | --- |
| PIZZA NAPOLETANA STG | Varga |
| Garanteeritud traditsiooniline eritunnus | Alternate Gothic |
| Toodetud Napoli traditsioonide kohaselt | Varga |

Sõnad

Kirjastiil

PIZZA NAPOLETANA STG

Varga

Varga

Garanteeritud traditsiooniline eritunnus

Alternate Gothic

Toodetud Napoli traditsioonide kohaselt

Varga

Varga

| Pitsa värvused | Pantone ProSim | C | M | Y | K |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beežid servad | 466 | 11 | 24 | 43 | 0 % |
| Pitsapõhja punane tomatikaste | 703 | 0 % | 83 | 65 | 18 |
| Basiilikulehed | 362 | 76 | 0 % | 100 | 11 |
| Basiilikulehtede rootsud | 562 | 76 | 0 % | 100 | 11 |
| Tomatite punane värv | 032 | 0 % | 91 | 87 | 0 % |
| Oliiviõli | 123 | 0 % | 31 | 94 | 0 % |
| Mozzarella | 600 | 0 % | 0 % | 11 | 0 % |
| Mozzarella varjundid | 5 807 | 0 % | 0 % | 11 | 9 |

Pitsa värvused

Pantone ProSim

C

M

Y

K

Beežid servad

466

11

24

43

0 %

Pitsapõhja punane tomatikaste

703

0 %

83

65

18

Basiilikulehed

362

76

0 %

100

11

Basiilikulehtede rootsud

562

76

0 %

100

11

Tomatite punane värv

032

0 %

91

87

0 %

Oliiviõli

123

0 %

31

94

0 %

Mozzarella

Mozzarella

600

0 %

0 %

11

0 %

Mozzarella varjundid

Mozzarella

5 807

0 %

0 %

11

9

| Graafilise osa ja tähtede värvused | Pantone ProSim | C | M | Y | K |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ovaalse taldriku hall serv | P. Grey – 3CV | 0 % | 0 % | 0 % | 18 |
| Ovaalse taldriku roheline vari | 362 | 76 | 0 % | 100 | 11 |
| Ümarate nurkadega punane ristkülik | 032 | 0 % | 91 | 87 | 0 % |
| Musta kontuuriga valge märge „PIZZA NAPOLETANA STG” | | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % |
| Musta kontuuriga valge märge „Toodetud Napoli traditsiooni kohaselt” | | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % |
| Valge märge „Garanteeritud traditsiooniline eritunnus” | | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % |

Graafilise osa ja tähtede värvused

Pantone ProSim

C

M

Y

K

Ovaalse taldriku hall serv

P. Grey – 3CV

0 %

0 %

0 %

18

Ovaalse taldriku roheline vari

362

76

0 %

100

11

Ümarate nurkadega punane ristkülik

032

0 %

91

87

0 %

Musta kontuuriga valge märge „PIZZA NAPOLETANA STG”

0 %

0 %

0 %

0 %

Musta kontuuriga valge märge „Toodetud Napoli traditsiooni kohaselt”

0 %

0 %

0 %

0 %

Valge märge „Garanteeritud traditsiooniline eritunnus”

0 %

0 %

0 %

0 %

4.   Ametiasutused või spetsifitseerimisasutused, kes kontrollivad vastavust spetsifikaadile

Ametiasutused või spetsifitseerimisasutused, kes kontrollivad vastavust spetsifikaadile

4.1.   Nimi ja aadress

Nimi ja aadress

| Nimi: | Certiquality SRL |
| --- | --- |
| Aadress: | Via Gaetano Giardino, 4 |
| 20123 Milano |
| ITALIA |

Nimi:

Certiquality SRL

Aadress:

Via Gaetano Giardino, 4

20123 Milano

ITALIA

Tel

+39 028069171

Faks:

+39 0286465295

E-post:

certiquality@certiquality.it

| ☐ Riigiasutus | ☒ Eraettevõte |
| --- | --- |

☐ Riigiasutus

☒ Eraettevõte

| Nimi: | DNV Det Norske Veritas Italia |
| --- | --- |
| Aadress: | Centro Direzionale Colleoni Viale Colleoni |
| 9 Palazzo Sirio 2 |
| 20041 Agrate Brianza (MI) |
| ITALIA |

Nimi:

DNV Det Norske Veritas Italia

Aadress:

Centro Direzionale Colleoni Viale Colleoni

9 Palazzo Sirio 2

20041 Agrate Brianza (MI)

ITALIA

Tel

+39 0396899905

Faks:

+39 0396899930

E-post:

—

| ☐ Riigiasutus | ☒ Eraettevõte |
| --- | --- |

☐ Riigiasutus

☒ Eraettevõte

| Nimi: | ISMECERT |
| --- | --- |
| Aadress: | Corso Meridionale, 6 |
| 80143 Napoli |
| ITALIA |

Nimi:

ISMECERT

Aadress:

Corso Meridionale, 6

80143 Napoli

ITALIA

Tel

+39 0815636647

Faks:

+39 0815534019

E-post:

info@ismecert.com

| ☐ Riigiasutus | ☒ Eraettevõte |
| --- | --- |

☐ Riigiasutus

☒ Eraettevõte

4.2.   Ametiasutuse või spetsifitseerimisasutuse ülesanded

Ametiasutuse või spetsifitseerimisasutuse ülesanded

Kolm eespool nimetatud kontrolliasutust kontrollivad eri ettevõtjaid riigi territooriumi eri osades.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta (ELT L 343, 14.12.2012, lk 1).

1

(2)  ELi nr IT-TSG-0107-01408 – 29.12.2015.

2

(3)  4. veebruari 2010. aasta määrus (EL) nr 97/2010, millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste registris nimetus [Pizza Napoletana (GTE)] (ELT L 34, 5.2.2010, lk 7).

3

(4)  Nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 509/2006 põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta (ELT L 93, 31.3.2006, lk 1). Määrus on tunnistatud kehtetuks ja asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

4

(5)  Vt joonealune märkus 3.

5

---

| 18.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 176/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 176/21

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

(2016/C 176/08)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 (1).

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE/KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlus kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„MAROILLES”/„MAROLLES”

ELi nr: FR-PDO-0217-01378 – 28.9.2015

KPN ( X ) KGT ( )

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

| Syndicat du Maroilles, |
| --- |
| 148, avenue du Général de Gaulle |
| 02 260 La Capelle |
| FRANCE |
| Tel +33 23975757 |
| Faks +33 23975758 |
| E-post: sfam@uriane.com |

Syndicat du Maroilles,

148, avenue du Général de Gaulle

02 260 La Capelle

FRANCE

Tel +33 23975757

Faks +33 23975758

E-post: sfam@uriane.com

Rühma kuuluvad piimatootjad, põllumajandusettevõtjad, töötlejad ja juustu „Maroilles”/„Marolles” laagerdajad. Taotlejate rühm on pädev esitama muudatustaotlust.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| — | ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Toote kirjeldus |
| — | ☐ | Geograafiline piirkond |
| — | ☒ | Päritolutõend |
| — | ☒ | Tootmismeetod |
| — | ☐ | Seos piirkonnaga |
| — | ☒ | Märgistus |
| — | ☒ | Muu: kontrolliasutuste kontaktandmed, riigisisesed nõuded |

—

☐

Toote nimetus

—

☒

Toote kirjeldus

—

☐

Geograafiline piirkond

—

☒

Päritolutõend

—

☒

Tootmismeetod

—

☐

Seos piirkonnaga

—

☒

Märgistus

—

☒

Muu: kontrolliasutuste kontaktandmed, riigisisesed nõuded

4.   Muudatus(t)e liik

| — | ☒ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena |

—

☒

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline

—

☐

Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena

5.   Muudatus(ed)

Osa „Toote kirjeldus”

Selles osas on nimetatud tooraine liiki (üksnes lehmapiim), kuna seda käsitatakse toote kirjelduse osana. See teave on jäetud välja osast „Tootmismeetod” ja lisatud ossa „Toote kirjeldus”.

Toote paremaks identifitseerimiseks on täpsustatud tootekirjeldust.

| — | Toote välimus: juust võib olla pisut vormist väljas ja tootepinnal võib olla laagerdusresti jälgi. |
| --- | --- |

—

Toote välimus: juust võib olla pisut vormist väljas ja tootepinnal võib olla laagerdusresti jälgi.

| — | Kooriku välimus: ühtlase värvusega ning vähem või rohkem niiske. |
| --- | --- |

—

Kooriku välimus: ühtlase värvusega ning vähem või rohkem niiske.

| — | Välispinnalt sissepoole kulgev laagerdumine. |
| --- | --- |

—

Välispinnalt sissepoole kulgev laagerdumine.

| — | Juustumassi välimus: välja on jäetud ebamäärased ja ebapiisavad kirjeldused „sametine ja rasvane” ning „ühtlane”. Täpsustaud on võimalikke lubatud värvusi (juustumassi värvus võib varieeruda valgest kreemikani). Juustumassis on väikesed mehaaniliselt või laagerdumise tulemusel tekkinud augud, see on katsudes pehme. Juustumassi keskosa on tihkem ja pehmeneb pikemaajalisel laagerdumisel. |
| --- | --- |

—

Juustumassi välimus: välja on jäetud ebamäärased ja ebapiisavad kirjeldused „sametine ja rasvane” ning „ühtlane”. Täpsustaud on võimalikke lubatud värvusi (juustumassi värvus võib varieeruda valgest kreemikani). Juustumassis on väikesed mehaaniliselt või laagerdumise tulemusel tekkinud augud, see on katsudes pehme. Juustumassi keskosa on tihkem ja pehmeneb pikemaajalisel laagerdumisel.

| — | Organoleptilised omadused: tugev keldri, niiske kivi ja alustaimestiku lõhn, mis on pisut ammoniaagine, ning piimane ning veidi soolane, hapukas ja mõrkjas maitse, samuti on tunda kohupiima (minimaalse laagerdumisaja lõpus), pähkli ja küüslaugu maitset. Pikemaajalise laagerdumise korral muutub maitse tugevamaks ja iseloomulikumaks. |
| --- | --- |

—

Organoleptilised omadused: tugev keldri, niiske kivi ja alustaimestiku lõhn, mis on pisut ammoniaagine, ning piimane ning veidi soolane, hapukas ja mõrkjas maitse, samuti on tunda kohupiima (minimaalse laagerdumisaja lõpus), pähkli ja küüslaugu maitset. Pikemaajalise laagerdumise korral muutub maitse tugevamaks ja iseloomulikumaks.

Täpsustatud on analüütilisi kriteeriume (rasva- ja kuivainesisaldus): rasvasisaldust väljendatakse grammides 100 grammi juustu kohta pärast selle täielikku kuivatamist (protsentuaalse sisalduse asemel) ja kuivainesisaldust kirjeldatakse järgmiselt: 100 grammis juustus „Maroilles”/„Marolles” on vähemalt 50 grammi kuivainet. Ja 100 grammis juustus „Maroilles”/„Marolles” on vähemalt 22,5 grammi rasva.

Kuna juustu kujust sõltuvalt erineb ka laagerdusaeg, peetakse seda toote kirjelduse osaks. Seepärast on need andmed jäetud välja osast „Tootmismeetod” ja lisatud ossa „Toote kirjeldus”. Lisaks on parandatud varasemas registreeritud tootespetsifikaadis vigaselt esitatud siseriiklik õigusakt (seda viga ei esine koonddokumendis ega registreeritud tootespetsifikaadi kokkuvõttes): juustu „Maroilles”/„Marolles” minimaalne laagerdumisaeg ei ole mitte neli, vaid viis nädalat ehk 35 päeva. Mignon- ja Quart-tähisega juustude laagerdumisaega on pikendatud vastavalt väljakujunenud tavadele seitsme päeva võrra, s.o 28 ja 21 päevani. Selline laagerdumisaeg tagab tootele paremad organoleptilised omadused ja mitmekesisema lõhna- ja maitsebuketi.

Eri suurusega juustude täpsemaks kirjeldamiseks määratletakse iga juust lisaks juustusisu mõõtmetele ka kuivaine massi ja laagerdumisaja järgi (mida täpsuse huvides arvestatakse alates laagerdumispäevast ja nädalate asemel väljendatakse päevades):

| — | „Maroilles”/„Marolles”: 360 grammi, 35 päeva, |
| --- | --- |

—

„Maroilles”/„Marolles”: 360 grammi, 35 päeva,

| — | „Maroilles”/„Marolles” tähisega Sorbais: 270 grammi, 28 päeva, |
| --- | --- |

—

„Maroilles”/„Marolles” tähisega Sorbais: 270 grammi, 28 päeva,

| — | „Maroilles”/„Marolles” tähisega Mignon: 180 grammi, 28 päeva, |
| --- | --- |

—

„Maroilles”/„Marolles” tähisega Mignon: 180 grammi, 28 päeva,

| — | „Maroilles”/„Marolles” tähisega Quart: 90 grammi, 21 päeva. |
| --- | --- |

—

„Maroilles”/„Marolles” tähisega Quart: 90 grammi, 21 päeva.

Selleks et muuta kontroll objektiivsemaks, väljendatakse juustu mõõtmeid vormi sisemõõtmete kaudu. Juustude suurus võib aga kuju deformeerumise tõttu erineda.

Osa „Üksikasjad, mis tõendavad toote päritolu geograafilisest piirkonnast”

Täpsustatud on tootjate deklareerimiskohustusi. Muudatused on seotud siseriiklike õigusaktide ja eeskirjade muudatustega. Eeskätt on ette nähtud süsteem spetsifikaadis esitatud nõuete rahuldamist tagavatele ettevõtjatele vastava tähise väljastamiseks ning kindlaks on määratud deklaratsioonid, mis on vajalikud päritolunimetustega varustatud toodete tutvustamiseks ja kontrollimiseks.

Osa „Tootmismeetodi kirjeldus”

Piimatootmine – piimalehmade sööt

Määratletud on mõiste „piimalehm” (lüpsi- ja kinnislehmad). See määratlus võimaldab selgelt kindlaks teha, milliste loomadega on tegemist spetsifikaadis osutatud mõiste „piimalehmad” puhul, ning aitab vältida segadust ja lihtsustada kontrolli.

—   Loomade karjatamine

Geograafilise piirkonnaga tihedalt seotud ja oluline aspekt on loomade karjatamine ning aastaseks minimaalseks karjatamisajaks kehtestatakse 170 päeva.

Iga piimalehma kohta peab olema vähemalt 30 aari rohumaad, sellest vähemalt 15 aari karjamaad ja ülejäänud 15 aari on kas karjatamisala või rohesööda all. Need nõuded aitavad tagada, et piimalehmade toiduratsioonis on oluline osa rohul, ning nende puhul võetakse arvesse seda, et põllumajandusettevõtetele kuuluvad maatükid asuvad üksteisest eraldi, samuti karja suurust ning asjaolu, et alati ei ole kasutada 30 aari piimalehma kohta.

Selleks et võtta arvesse rohumaade mitmekesise taimestiku mõju toote maitse- ja lõhnabuketile, on täpsustatud juustu „Maroilles”/„Marolles” valmistamiseks mõeldud piima tootmiseks kõnealuses geograafilises piirkonnas kasutatavate maatükkide hekisüsteemi:

| — | 90 jooksvat meetrit hekke peamise söödamaa hektari kohta ja hekid peavad koosnema põhiliselt lehtpuudest.
  Hekkidel on oma osa rohumaade säilimisel, kuna need kaitsevad järsu temperatuurikõikumise eest, säilitavad niiskuse ja soodustavad piima kvaliteeti mõjutavate taimede kasvu. Samuti kaitsevad hekid piimalehmi tuule ja päikese eest. |
| --- | --- |

—

90 jooksvat meetrit hekke peamise söödamaa hektari kohta ja hekid peavad koosnema põhiliselt lehtpuudest.

Hekkidel on oma osa rohumaade säilimisel, kuna need kaitsevad järsu temperatuurikõikumise eest, säilitavad niiskuse ja soodustavad piima kvaliteeti mõjutavate taimede kasvu. Samuti kaitsevad hekid piimalehmi tuule ja päikese eest.

| — | Püsirohumaa ja ajutise rohumaa ning peamise söödamaa pindala vaheline suhe on vähemalt 0,65. Sellega püütakse tagada, et vähemalt kaks kolmandikku peamisest söödamaast moodustavad püsirohumaad või ajutised rohumaad.
  Mõned ettevõtjad, kes on seoses mõne nõudega (15 aari piimalehma kohta, 90 jooksvat meetrit hekke hektari kohta, miinimumsuhe 0,65) esitanud vastuväiteid selleks liikmesriigis kehtestatud aja jooksul ja kes vastavad määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 15 lõikes 4 sätestatud tingimustele, saavad õiguse rakendada üleminekuperioodi, mis lõpeb 30. juunil 2020. |
| --- | --- |

—

Püsirohumaa ja ajutise rohumaa ning peamise söödamaa pindala vaheline suhe on vähemalt 0,65. Sellega püütakse tagada, et vähemalt kaks kolmandikku peamisest söödamaast moodustavad püsirohumaad või ajutised rohumaad.

Mõned ettevõtjad, kes on seoses mõne nõudega (15 aari piimalehma kohta, 90 jooksvat meetrit hekke hektari kohta, miinimumsuhe 0,65) esitanud vastuväiteid selleks liikmesriigis kehtestatud aja jooksul ja kes vastavad määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 15 lõikes 4 sätestatud tingimustele, saavad õiguse rakendada üleminekuperioodi, mis lõpeb 30. juunil 2020.

—   Piimalehmade söödaratsioon

Selleks et tagada, et söödana kasutatakse peamiselt rohusööta, peab rohu osakaal söödas (arvestatuna koresööda kuivainena) olema karjatamisperioodil keskmiselt vähemalt 65 % ja mitte kunagi alla 25 %. Täpsustatud on, et see osa rohusöödast võib pärineda karjamaalt, olla rohesööt või seda võib anda hoidlas hoitud rohuna, mille kuivainesisaldus on üle 35 %.

Loetletud on lubatud koresöödad. Nendeks on geograafilises piirkonnas tavapäraselt kasutatavad söödad ja nende osakaal kogu päevases söödaratsioonis peab olema vähemalt 60 %.

Jõusööta võib anda aastas lehma kohta kuni 1 800 kg (kuivainena). Spetsifikaadis on loetletud söödas lubatud koostisosad.

—   Söödaalane sõltumatus

Geograafilise piirkonnaga seose tugevdamiseks on täpsustatud, et iga piimalehma tarbitava koresööda kuivainest vähemalt 80 % peab pärinema kõnealusest geograafilisest piirkonnast.

Juustu valmistamine

Seda osa on olulisel määral täiendatud, et anda üksikasjalik ülevaade juustu „Maroilles”/„Marolles” valmistamise tehnoloogiast. Eesmärk on täpsustada, missugused meetodid iseloomustavad juustutootjate teadmisi, ja ühtlasi määratakse kindlaks, kuidas tagada toote iseloomulikud omadused.

—   Juustu valmistamisel kasutatav piim

Selleks et välistada mis tahes muude piimatöötlemisviiside kasutamine, on täpsustatud lubatud töötlemisviisid: toorpiim, termiseeritud või pastöriseeritud piim. Lubatud on üksnes kuumtöötlemine.

Traditsioonilise tootmismeetodi puhul ja eelkõige selleks, et juustukoorik saavutaks bakteri Brevibacterium linens abil oma värvuse (punane), on mis tahes värvainete kasutamine keelatud. Samuti on täpsustatud, et piima võib koorida, ent valgukogust ei tohi muuta: piima koostist võib kohandada üksnes piima koorimisega.

—   Töötlemine

Piima kvaliteedi halvenemise vältimiseks on alates esimesest lüpsist kuni juustuvalmistamise alguseni (ehk bakterikultuuride lisamiseni) kuluvaks ajavahemikuks määratud 72 tundi.

Kalgendamisele eelnevaid tehnoloogilisi protsesse on kirjeldatud praegu kasutusel olevate meetodite kaudu: esialgne hapendamisetapp, milleks kasutatakse enamasti mesofiilseid piimhappebaktereid, ja võimalus lisada piimale spetsiaalseid laagerdumist soodustavaid baktereid.

Määratud on kindlaks kalgendamise sihtväärtused (happesus 18–24 °D, piima temperatuur 32–38 °C), sest nende abil on võimalik kirjeldada toote valmistamise tehnoloogiat.

Täpsustatud on laabi laadi. Laabiks kasutatakse vasikamaolaapi, taimset või mikrobioloogilist päritolu laapi kasutada ei tohi. Samuti on määratud kindlaks kasutatavad kogused: 100 liitri piima kohta 18–30 ml laapi, mis sisaldab 520 g kümosiini liitri kohta.

Välja on jäetud fraas „kalgend tükeldatakse, laktoosi ei eemaldata” ja sõnastust on täpsustatud järgmiselt:

| — | fraas „laktoosi ei eemaldata” asendatakse fraasiga „laktoosi eemaldamine on keelatud”; |
| --- | --- |

—

fraas „laktoosi ei eemaldata” asendatakse fraasiga „laktoosi eemaldamine on keelatud”;

| — | fraas „kalgend tükeldatakse” on asendatud fraasiga „kalgend lõigatakse lõikuriga kuubikuteks”, mis kirjeldab täpsemalt ettevõtjate teadmistel põhinevat tehnoloogiat. Samuti on täpsustatud, et kuubikuteks lõigatakse enne vormi panemist. |
| --- | --- |

—

fraas „kalgend tükeldatakse” on asendatud fraasiga „kalgend lõigatakse lõikuriga kuubikuteks”, mis kirjeldab täpsemalt ettevõtjate teadmistel põhinevat tehnoloogiat. Samuti on täpsustatud, et kuubikuteks lõigatakse enne vormi panemist.

Nõrgumist iseloomustav fraas „lastakse loomulikul viisil nõrguda” on jäetud välja ja asendatud täpsema fraasiga „lastakse vormis nõrguda”. Vormi asetamise ja sellest välja võtmise vaheline aeg on 16 tundi, mille jooksul pööratakse juustumassi vähemalt kolm korda ruumis, mille temperatuur ei tohi olla alla 16 °C. Need kehtestatud sihtväärtused on kooskõlas praegu kasutatavate nõrutamismeetoditega.

Samuti on üksikasjalikumalt kirjeldatud soolamist:

| — | mõiste „kuivsool” on jäetud välja ja selle asemel on kasutatud mõistet „kuivsoolamine”, mis iseloomustab soolamismeetodit, mitte soola omadusi; |
| --- | --- |

—

mõiste „kuivsool” on jäetud välja ja selle asemel on kasutatud mõistet „kuivsoolamine”, mis iseloomustab soolamismeetodit, mitte soola omadusi;

| — | registreeritud tootespetsifikaadi alusel võib eeldada, et soolamisetappe on kaks või et ettevõtjad kasutavad kaht eri meetodit: kuivsoolamine, kuivsoolamine ja soolalahuses või üksnes soolalahuses. |
| --- | --- |

—

registreeritud tootespetsifikaadi alusel võib eeldada, et soolamisetappe on kaks või et ettevõtjad kasutavad kaht eri meetodit: kuivsoolamine, kuivsoolamine ja soolalahuses või üksnes soolalahuses.

Selleks et täpsemalt kirjeldada laagerdamisele eelnevat tehnoloogiat, on määratud kindlaks nõrutamise / pärmi- ja hallitusseente lisamise etapi kestus enne toote asetamist laagerduskeldrisse: s.o vähemalt 48 tundi. Täpsustatud on, et tavapäraselt toimub see etapp selleks spetsiaalselt ettenähtud kohas, et seda juustupinna hapetustumise esimest etappi oleks võimalik tänu pärmi- ja hallitusseentele kontrolli all hoida. See on eeltingimus teiseks laagerdumisetapiks, mille jooksul arenevad punast värvi andvad bakterid.

Laagerdamine

Selleks et kontrollida toote eripära saavutamiseks vajalikke laagerdustingimusi:

| — | on kirjeldatud laagerduskeldrite pinnakatteid: paljas tellis või kivi või hügieenilised inertsed materjalid; |
| --- | --- |

—

on kirjeldatud laagerduskeldrite pinnakatteid: paljas tellis või kivi või hügieenilised inertsed materjalid;

| — | laagerdustingimused on määratud kindlaks vastavalt kasutatavatele tavadele: niiskus vähemalt 90 % ja temperatuur 9–16 °C; |
| --- | --- |

—

laagerdustingimused on määratud kindlaks vastavalt kasutatavatele tavadele: niiskus vähemalt 90 % ja temperatuur 9–16 °C;

| — | kirjeldatud on juustu laagerdumise ajal tehtavaid toiminguid: vähemalt üks harjamine, seejärel toote küpsusastmest sõltuvalt harjamine ja/või pesemine soolalahusega ning soovi korral pealispinnale põhiliselt bakterit Brevibacterium linens sisaldava kultuuri külvamine. Fraas „koorikut pestakse korduvalt soolase veega” on jäetud välja, kuna kooriku töötlemist on kirjeldatud täpsemalt. |
| --- | --- |

—

kirjeldatud on juustu laagerdumise ajal tehtavaid toiminguid: vähemalt üks harjamine, seejärel toote küpsusastmest sõltuvalt harjamine ja/või pesemine soolalahusega ning soovi korral pealispinnale põhiliselt bakterit Brevibacterium linens sisaldava kultuuri külvamine. Fraas „koorikut pestakse korduvalt soolase veega” on jäetud välja, kuna kooriku töötlemist on kirjeldatud täpsemalt.

Fraas „Sõltuvalt juustu suurusest lastakse sellel laagerduda vähemalt kaks nädalat (väiksed juustud) kuni vähemalt neli nädalat.” on jäetud välja, sest iga juustutüübi laagerdusaega on kirjeldatud 2. osas „Toote kirjeldus”.

Fraas „Laagerdumise ajal omandatav oranž koorik tuleneb üksnes looduslikest punast värvust andvatest bakteritest.” on jäetud välja, kuna osas „Juustu valmistamine – kasutatav piim” on täpsustatud, et värvainete kasutamine on keelatud ja et lubatud on kasutada punast värvi andvaid baktereid (Brevibacterium linens).

Osa „Märgistus”

Välja on jäetud viide INAO logole ja asendatud nõudega paigutada tootele Euroopa Liidu KPNi sümbol.

Täpsustatud on, et sõltumata kõikide juustude suhtes kohaldatavate õigusnormidega ette nähtud tähistustest, on koos päritolunimetusega keelatud kasutada mis tahes muid iseloomustavaid sõnu või muud teavet, v.a kaubamärgid ja lisateave, mis tuleb esitada vastavalt osas „Toote kirjeldus” sätestatud tingimustele.

Osa „Muu”

Viited kontrollisüsteemile: ajakohastatud on ametlike kontrolliasutuste nimed ja kontaktandmed.

Siseriiklikud nõuded: vastavalt eespool nimetatud päritolunimetuste kontrollimise süsteemi riiklikule reformile on lisatud tabel, milles on loetletud peamised kontrollitavad aspektid ja nende hindamise meetodid.

KOONDDOKUMENT

„MAROILLES”/„MAROLLES”

ELi nr: FR-PDO-0217-01378 – 28.9.2015

KPN ( X ) KGT ( )

1.   Nimetus

„Maroilles”/„Marolles”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Juust „Maroilles”/„Marolles” on pestud, ühtlaselt punakas-oranži koorikuga pehme neljakandiline (võib olla pisut nö vormist väljas) lehmapiimajuust. Tootepinnal võib olla laagerdusresti jälgi. Juustumassi värvus varieerub valgest kreemikani ja juustumassis on väiksed mehaaniliselt või laagerdumise tulemusel tekkinud augud ning juust on katsudes pehme.

Juust „Maroilles”/„Marolles” on neljakandiline 12,5–13 cm pikkuse servaga (juustuvormi mõõtmed) ja seda valmistatakse eri mõõdus koos järgmiste lisatähistega: Sorbais: 12–12,5 cm, Mignon: 11–11,5 cm ja Quart: 8–8,5 cm.

Minimaalne laagerdusaeg alates kalgendamise päevast on:

| — | 35 päeva juustu „Maroilles”/„Marolles” puhul; |
| --- | --- |

—

35 päeva juustu „Maroilles”/„Marolles” puhul;

| — | 28 päeva juustu „Maroilles”/„Marolles” lisatähisega Sorbais ja juustu „Maroilles”/„Marolles” lisatähisega Mignon puhul; |
| --- | --- |

—

28 päeva juustu „Maroilles”/„Marolles” lisatähisega Sorbais ja juustu „Maroilles”/„Marolles” lisatähisega Mignon puhul;

| — | 21 päeva juustu „Maroilles”/„Marolles” lisatähisega Quart puhul. |
| --- | --- |

—

21 päeva juustu „Maroilles”/„Marolles” lisatähisega Quart puhul.

Pärast juustu täielikku kuivamist on 100 grammis juustus vähemalt 45 grammi rasva, vähemalt 50 grammi kuivainet 100 grammi juustu kohta ehk siis vähemalt 22,5 grammi rasva 100 grammi juustu kohta.

Juustul „Maroilles”/„Marolles” on tugev keldri, niiske kivi ja alustaimestiku lõhn, mis on pisut ammoniaagine, ning piimane ning veidi soolane, hapukas ja mõrkjas maitse, samuti on tunda kohupiima (minimaalse laagerdumisaja lõpus), pähkli ja küüslaugu maitset. Pikemaajalise laagerdumise korral muutub maitse tugevamaks ja iseloomulikumaks.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Piimalehmi peetakse karjamaal vähemalt 170 päeva aastas ja iga lehma kohta on kasutusel vähemalt 30 aari, millest vähemalt 15 aari on karjamaa; lisaks võib lehmadele anda niidetud rohtu.

Karjatamisperioodil peab rohusööt moodustama keskmiselt 65 % kogu sööda kuivainest. Aastas ei tohi rohu osakaal igapäevases söödaratsioonis olla väiksem kui 25 % kogu sööda kuivainest.

Aastas võib lehma kohta anda lisaks jõusööta kuni 1 800 kg (kuivainena).

Vähemalt 80 % kogu sööda kuivainest peab pärinema geograafilisest piirkonnast. Muud lehmasöödana kasutatavad toorained võivad samuti piirkonnast pärineda, eriti juhul, kui põllumajandusettevõttes kasvatatakse põllumajanduskultuure. Võttes aga arvesse kõnealuse geograafilise piirkonna suhtelist väiksust ja asjaolu, et põllumajandusettevõtted ei tooda kõiki tooraineid, ei pea jõusööt pärinema geograafilisest piirkonnast. Arvestades, et iga piimalehm tarbib aastas hinnanguliselt 7 000 kg kuivsööta, sellest 1 800 kg jõusööta, peab geograafilisest piirkonnast pärit sööda osakaal olema vähemalt 59 %.

3.4.   Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Piim peab olema toodetud, juustuks töödeldud ja juust peab olema valminud geograafilises piirkonnas, mida on kirjeldatud koonddokumendi punktis 4.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Päritolunimetus peab olema märgitud juustuetiketile tähtedega, mille suurus on vähemalt kaks kolmandikku märgisel olevate kõige suuremate tähemärkide suurusest, ning Euroopa Liidu KPNi logo.

Vajaduse korral esitatavad lisamärked peavad olema päritolunimetuse lähedal.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Nordi departemang: Aibes, Anor, Aulnoye-Aymeries, Avesnelles, Avesnes-sur-Helpe, Bachant, Baives, Bas-Lieu, Bazuel, Beaufort, Beaurepaire-sur-Sambre, Beaurieux, Bérelles, Berlaimont, Beugnies, Boulogne-sur-Helpe, Bousignies-sur-Roc, Cartignies, Catillon-sur-Sambre, Choisies, Clairfayts, Cousolre, Damousies, Dimechaux, Dimont, Dompierre-sur-Helpe, Dourlers, Eccles, Eclaibes, Ecuélin, Eppe-Sauvage, Étroeungt, Felleries, Féron, Flaumont-, Floursies, Floyon, Fontaine-au-Bois, Fourmies, Glageon, Grand-Fayt, Haut-Lieu, Hecq, Hestrud, La Groise, Landrecies, Larouillies, Le Favril, Leval, Lez-Fontaine, Limont-Fontaine, Liessies, Locquignol, Marbaix, Maroilles, Monceau-Saint-Waast, Moustier-en-Fagne, Noyelles-Sur-Sambre, Obrechies, Ohain, Ors, Petit-Fayt, Pommereuil, Pont-sur-Sambre, Preux-aux-Bois, Prisches, Quievelon, Rainsars, Ramousies, Rejet-de-Beaulieu, Robersart, Solre-le-Château, Solrinnes, Trélon, Saint-Aubin, Sains-du-Nord, Saint-Hilaire-sur-Helpe, Saint-Rémy-Chaussée, Sars-Poteries, Sassegnies, Sémeries, Semousies, Taisnières-en-Thiérache, Wallers-en-Fagne, Wattignies-la-Victoire, Waudrechies, Wignehies, Willies.

Aisne’i departemang: Any-Martin-Rieux, Archon, Aubenton, Autreppes, Bancigny, Barzy-en-Thiérache, Beaumé, Bergues-sur-Sambre, Besmont, Brunehamel, Boué, Bucilly, Buire, Burelles, Buironfosse, Braye-en-Thiérache, Chigny, Clairfontaine, Coingt, Cuiry-lès-Iviers, Crupilly, Dagny-Lambercy, Dohis, Dorengt, Englancourt, Effry, Éparcy, Erloy, Esquéhéries, Étréaupont, Etreux, Fesmy-le-Sart, Flavigny-le-Grand-et-Beaurain, Fontaine-lès-Vervins, Fontenelle, Froidestrées, Gercy, Gergny, Grandrieux, Gronard, Guise, Harcigny, Hary, Haution, Hirson, Houry, Iron, Iviers, Jeantes, La Bouteille, La Capelle, La Flamengrie, La Hérie, Laigny, Landouzy-la-Cour, Landouzy-la-Ville, La Neuville-lès-Dorengt, La-Vallée-au-Blé, Lavaqueresse, Lemé, Le-Nouvion-en-Thiérache, Lerzy, Les Autels, Leschelles, Le-Sourd, Leuze, Logny-lès-Aubenton, Lugny, Luzoir, Malzy, Marly-Gomont, Martigny, Monceau-sur-Oise, Mondrepuis, Mont-Saint-Jean, Morgny-en-Tiérache, Nampcelles-la-Cour, Neuve-Maison, Ohis, Oisy, Origny-en-Thiérache, Papleux, Parfondeval, Plomion, Prisces, Proizy, Résigny, Rocquigny, Rogny, Romery, Sommeron, Sorbais, Saint-Algis, Saint-Clément, Saint-Michel, Thenailles, Vervins, Villers-lès-Guise Voulpaix, Watigny, Wiège-Faty, Wimy.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafilise piirkonna eripära

Juustu „Maroilles”/„Marolles” geograafiline piirkond ühtib Thiérache’i loodusliku alaga, mis asub Avesnesi maakonnast (Nordi departemang) lõunas ja Vervinsi maakonnast (Aisne’i departemang) põhjas. Sealne maastik on väga omapärane: tegemist on hekkide ja puudesaludega alaga Nordi tasandiku ja Picardie terava kõrgendiku vahel. Thiérache’ile on eelkõige iseloomulikud hekid ja rohumaad.

Thiérache’i iseloomustavad keskmise kõrgusega lühikesed ja järsud niitude ja metsadega (eelkõige saared ja pöögid) kaetud nõlvad ning suur sademetehulk (üle 900 mm aastas). Geoloogilistest ladestustest on tuntud Cenomani merglikiht ja lössiks settinud savimuda, mis hoiavad niiskuse ja temperatuuri suhteliselt muutumatuna. Sellisest vett halvasti läbi laskvast pinnasest pärinevad taimenäidised annavad tunnistust mitmekesisest taimestikust.

Kuna Thiérache’i piirkond on avatud ohtralt sademeid toovatele läänetuultele, on sealne ilm lisaks vett pidavale pinnasele ka niiske, mis soodustab rohu kasvu. Kuna aga sajud vahelduvad, ei kasva rohi ühtlaselt.

1930. aastal juhtis Albert Ledant riiklikul piimatööstuse kongressil tähelepanu Thiérache’i looduse eripärale ja eelkõige sealsele maapõuele ja niiskele kliimale, mis tuleneb metsade, rohumaade ja arvukate hekkide kooslusest.

Inimteguriga seoses võib öelda, et juustu „Maroilles”/„Marolles” päritolu on kahtlemata seotud Saint-Humbert de Maroillesi kloostriga, mis asutati VII sajandil ja mille varad asusid peamiselt praeguses Avesnesi ja Vervinsi maakonnas.

XIX sajandil tehti Thiérache’is algust karjakasvatusega ja hakati majandama rohumaid, mistõttu põllumaad muudeti osaliselt hekkidega ümbritsetud karjamaadeks. Kuna rohumaadelt saadud heina kogus oli ebaühtlane, kasutasid kohalikud põllumehed (Thiérache’is nimetati neid herbagers) muud kohapeal toodetud sööta (põhku ja hiljem ka maisi), aga ka kohalikelt põllumajanduslikelt toiduainetöötlejatelt saadud lisasööta: nt õlleraba, endiivijuuri, suhkrupeedipulpi. Tänapäevalgi juhindutakse juustu „Maroilles”/„Marolles” tootmiseks ettenähtud piima andvate lehmade pidamisel nendest põhimõtetest.

Algselt valmistati juustu „Maroilles”/„Marolles” üksnes talumajapidamistes. Taludes olid niisked, edelasuunalised õhutatavad ja mõõduka temperatuuriga tellis- või kivikeldrid. Sellised tingimused soodustavad seal valmistatavale juustule punast värvi andva bakteri arengut. Alates XIX sajandi lõpust lasid laagerdajad, kes ostsid kohalikelt turgudelt või taludest valget juustumassi, sellel nõuetekohastes keldrites laagerduda. Nüüdsel ajal selliseid keldritingimusi enam ei ole või kasutatakse moodsamaid seadmeid. Laagerdajad kannavad juustude eest pidevalt hoolt: neid harjatakse ja/või niisutatakse (rohkem või vähem soolase veega, mis võib sisaldada baktereid) vastavalt juustu küpsusastmele, et lisada baktereid või et nende arengut soodustada ning et takistada hallitusseente (eelkõige sinihallituse) lisandumist.

Toote eripära

Juust „Maroilles”/„Marolles” on pestud koorikuga, pehme fermenteeritud juustumassiga neljakandile juust, servapikkusega 12,5–13 cm. Seda võidakse turustada ka väiksemal kujul: sel juhul on tootel tähis Sorbais, Mignon või Quart.

Juustu „Maroilles”/„Marolles” iseloomulikud omadused on järgmised:

| — | ühtlane punakas-oranžikas koorik; |
| --- | --- |

—

ühtlane punakas-oranžikas koorik;

| — | katsudes pehme juustumass; |
| --- | --- |

—

katsudes pehme juustumass;

| — | tugev, pisut ammoniaagine iseloomulik lõhn, |
| --- | --- |

—

tugev, pisut ammoniaagine iseloomulik lõhn,

| — | piimane, veidi soolane, hapukas ja mõrkjas maitse, samuti on tunda kohupiima (minimaalse laagerdumisaja lõpus), pähkli ja küüslaugu maitset. Pikemaajalise laagerdumise korral on need omadused selgemini tajutavad ja iseloomulikumad. |
| --- | --- |

—

piimane, veidi soolane, hapukas ja mõrkjas maitse, samuti on tunda kohupiima (minimaalse laagerdumisaja lõpus), pähkli ja küüslaugu maitset. Pikemaajalise laagerdumise korral on need omadused selgemini tajutavad ja iseloomulikumad.

Põhjuslik seos

Kõnealuse geograafilise piirkonna looduskeskkonnale on iseloomulik karjamaade pidev olemasolu, seda ka suveperioodil, kuid teatavatel perioodidel kannab pinnas halvasti, mistõttu on karjatamine raskendatud. Peale selle raskendavad regulaarsed ja rohked sajud rohumaade niitmist ja sööda säilitamist. Sellest hoolimata on Thiérache piimatootmispiirkond. Kui lehmi ei ole võimalik rohumaadel karjatada või kui rohusööta ei ole piisavas koguses saada, söödetakse neid muu kohaliku söödaga. Põõsastaimestik sobib ideaalselt söödatootmiseks ja loomade vabapidamiseks. Hekid kaitsevad suurte temperatuurikõikumiste eest ja aitavad säilitada niiskust. Lisaks muudavad need rohumaade taimestiku mitmekesisemaks ja mõjutavad samuti juustu kvaliteeti.

Juustule „Maroilles”/„Marolles” iseloomulik neljakandiline kuju tuleneb tavapäraselt kasutatavatest vormidest, mida valmistatakse kõnealuses geograafilises piirkonnas kasvavast kõvast puidust (pöök, saar jne), mis hõlpsasti ei paindu, vastupidiselt teistele puuliikidele, mis kasutatakse muudes ümmargusi juuste valmistavates piirkondades.

Selle geograafilise piirkonna niiske kliima, tänu millele säilivad sobivad tingimused laagerduskeldrites, ning juustumeistrite oskused ja teadmised tagavad tänu punast värvi andvatele bakteritele ühtlase punakas-oranži värvusega kooriku ning aitavad kaasa just juustule „Maroilles”/„Marolles” iseloomulike maitse- ja lõhnaomaduste väljakujunemisele.

Seega on juustu „Maroilles”/„Marolles” puhul tegemist piirkonnaga otseselt seotud tootega, nagu märkis ka Château-Thierry esimese astme kohus 17. juulil 1955 tehtud kohtuotsuse põhjenduses: „...selles piirkonnas valmistatud juustu väärtus tuleneb piimast, piirkonnale iseloomulikust mikrofloorast ja spetsiaalsetest maa-alustest laagerduskeldritest, kus juust saab omapärase väljanägemise ja maitse, mida mõnes muus piirkonnas ei ole võimalik saavutada.”

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-d2d8b040-611d-4631-94ed-6dc1141858c6/telechargement

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---

| 18.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 176/29 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 176/29

---

Väikese muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

(2016/C 176/09)

Euroopa komisjon kiitis heaks käesoleva väikese muudatuse komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (1) artikli 6 lõike 2 kolmanda lõigu mõistes.

VÄIKESE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Väikese muudatuse heakskiitmise taotlus kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012
   (2)
  artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

„VULTURE”

ELi nr: IT-PDO-0105-01390 – 21.10.2015

KPN ( X ) KGT ( ) GTT ( )

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

| Ühendus Consorzio di Tutela della Denominazione di Origine Protetta per l’olio extravergine di oliva Vulture |
| --- |
| Via Piano di Chiesa |
| 85027 Rapolla (PZ) |
| ITALIA |

Ühendus Consorzio di Tutela della Denominazione di Origine Protetta per l’olio extravergine di oliva Vulture

Via Piano di Chiesa

85027 Rapolla (PZ)

ITALIA

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| — | ☒ | Toote kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Päritolutõend |
| — | ☒ | Tootmismeetod |
| — | ☐ | Seos piirkonnaga |
| — | ☐ | Märgistus |
| — | ☒ | Muu: kontrolliasutuse andmete lisamine |

—

☒

Toote kirjeldus

—

☒

Päritolutõend

—

☒

Tootmismeetod

—

☐

Seos piirkonnaga

—

☐

Märgistus

—

☒

Muu: kontrolliasutuse andmete lisamine

4.   Muudatus(t)e liik

| — | ☐ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mis ei eelda avaldatud koonddokumendi muutmist. |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mis eeldab avaldatud koonddokumendi muutmist. |
| — | ☐ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti (või sellega võrdväärset). |
| — | ☐ | Registreeritud GTT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 neljanda lõigu kohaselt väike. |

—

☐

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mis ei eelda avaldatud koonddokumendi muutmist.

—

☒

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mis eeldab avaldatud koonddokumendi muutmist.

—

☐

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti (või sellega võrdväärset).

—

☐

Registreeritud GTT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 neljanda lõigu kohaselt väike.

5.   Muudatus(ed)

Toote kirjeldus

Kultivar

Lause:

„Ekstra-neitsioliiviõli „Vulture” KPN on toodetud oliivikasvatustes kasvatatavatest järgmistest oliivisortidest: „Ogliarola del Vulture” vähemalt 70 % ulatuses; sellele lisaks võib üksi või kombineeritult kasutada sorte „Coratina”, „Cima di Melfi”, „Palmarola”, „Provenzale”, „Leccino”, „Frantoio”, „Cannellino” ja „Rotondella”, mis ei tohi moodustada oliivikasvatuse puudest üle 30 %.”

on asendatud lausega:

„Ekstra-neitsioliiviõli „Vulture” KPN on pressitud oliivikasvatustes kasvatatavatest järgmistest oliivisortidest: kultivarist „Ogliarola del Vulture” vähemalt 60 % ulatuses; sellele lisaks võib üksi või kombineeritult kasutada sorte „Coratina”, „Cima di Melfi”, „Palmarola”, „Provenzale”, „Leccino”, „Frantoio”, „Cannellino”, „Rotondella”, „Nocellara” ja „Laudolia”, mis ei tohi moodustada oliividest üle 40 %.”

Õli „Vulture” tootmiseks kasutatavate oliivide koguhulgas on kultivari „Ogliarola del Vulture” kasutusmäära vähendatud 70 %-lt 60 %-le. Teiste õli „Vulture” tootmiseks kasutatavate sortide osakaalu on suurendatud 30 %-lt 40 %-le. Nende lubatud sortide hulka, mille maksimaalne osakaal on 40 %, on lisatud ka sordid „Nocellara” ja „Laudonia”.

Osutatud muudatus tuleneb vajadusest väärtustada kogu piirkonna oliivikasvatust ja selle põhjenduseks on asjaolu, et aastate jooksul on nii kontrolliasutuseks olev Potenza kaubanduskoda kui ka Basilicata uurimisinstituut teinud geograafilise piirkonna õli analüüse, millest on selgunud, et kohaldatav oliivisortide omavaheline proportsioon ei muuda õli „Vulture” omadusi, kuna peamise kultivari „Ogliarola del Vulture” 60 %-lisest osakaalust piisab õli iseloomulike omaduste tagamiseks.

Kahe uue sordi „Nocellara” ja „Laudolia” lisamine aitab mitte ainult väärtustada geograafilise piirkonna oliiviõlikasvatust, vaid ka hoida muutumatuna toote olulised omadused.

Happesus

Oleiinhappena väljendatud happesust on vähendatud ≤ 0,5 %-lt ≤ 0,38 %-le.

Tootmismeetodites ja tootmisprotsessis viimastel aastatel toimunud areng võimaldab seda piirmäära alandada ja õli kvaliteeti parandada.

Peroksiidiarv

Peroksiidiarvu (mEq O2/kg) on vähendatud ≤ 11-lt ≤ 10-le, et õli kvaliteeti paremaks muuta.

2

Tootmismeetodites ja tootmisprotsessis viimastel aastatel toimunud areng võimaldab ka peroksiidi puhul seda piirmäära alandada ja õli kvaliteeti parandada.

Organoleptiline hindamine

Välja on jäetud lause:

| | „Tomatiline: mediaan 4–6.” |
| --- | --- |

„Tomatiline: mediaan 4–6.”

Muudatus on vajalik, kuna aastate jooksul teostatud kontrollide ja analüüside käigus on selgunud, et vaatamata tootespetsifikaadiga kehtestatud ettekirjutuste järgimisele ei ole see omadus õli organoleptilisel hindamisel alati tajutav. Tõenäoliselt lisati kõnealune omadus tootespetsifikaati ekslikult, võttes aluseks analüüsid, mida tehti mitterepresentatiivse valimiga ja aastate jooksul, mil eri tootmisaastate puhul ette tulevad erinevused ei olnud esindatud.

Päritolutõend

Päritolutõend

Lisatud on järgmine tekst:

„Kultivari „Ogliarola del Vulture” ja muudesse sortidesse kuuluvaid oliivipuid võib kasvatada nii samal katastriüksusel asuval alal kui ka eri katastritesse kuuluvatel aladel, mis kuuluvad kas ühele või mitmele oliivikasvatajale.

Et viimati osutatud juhul kontrollimist lihtsustada, peavad need oliivikasvatajad, kes esitavad kontrollisüsteemiga liitumiseks ühe ühise taotluse, koristama oma oliivid samal kuupäeval ning pressima need samas oliivipressimisettevõttes.”

Ühtlasi on täpsustatud, et KPNiga toote valmistamiseks ette nähtud oliivid võib eristada muudest oliividest nii samal maatükil kui ka sama oliivikasvataja või teiste oliivikasvatajate muudel maatükkidel. Et viimati osutatud juhul kontrollimist lihtsustada, peavad need oliivikasvatajad, kes esitavad kontrollisüsteemiga liitumiseks ühe ühise taotluse, koristama oma oliivid samal kuupäeval ning pressima need samas oliivipressimiskojas. Kuna pärast kultivari „Ogliarola del Vulture” istanduste loomist on rajatud järk-järgult ja eri aegadel uusi istandusi ning nendes kasvatatavad sordid ei kasva üldjuhul kultivari „Ogliarola del Vulture” kõrval, vaid eraldi maa-alal, tekkis vajaduse sätestada spetsifikaadis üksikasjalikumalt oliivide korje ja pressimine.

Tootmismeetod

Tootmismeetod

Lause:

„Oliivitoodang ei tohi ületada kaheksat tonni hektari kohta.”

on asendatud lausega:

„Oliivitoodang ei tohi ületada kaheksat tonni hektari kohta, millele lisandub 20 % väga saagirohketel aastatel.”

Muudatuse põhjuseks on asjaolu, et tavapärastel aastatel tootlikkuse ülemmääraks olev kaheksa tonni on mõistlik piir, kuid oliivikasvatuses aeg-ajalt esinevatel saagirohketel aastatel on see osutunud tootjate jaoks pärssivaks piiranguks.

Viimastel aastatel teostatud analüüsidest on selgunud, et saagirohketel aastatel ei mõjuta tootmise suurenemine 20 % ulatuses tootespetsifikaadis õli „Vulture” puhul kehtestatud kvaliteediomadusi.

Märgistus

Märgistus

Lause:

„Nimetus „Vulture” peab olema kirjutatud järgmisi nõudeid järgides:

| — | : | kirjafont | : | Korinna regular; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | välimiste tähtede suurus | : | 24,3; |
| — | : | esiletõstetud kirjatäheosa värv | : | kuld 872 U; |
| — | : | välimiste tähtede suurus | : | 17,9; |
| — | : | varjutatud kirjatäheosade värv | : | pantone 8 580 cv; |
| — | : | ornamendi värv | : | pantone 8 580 cv. |

—

:

kirjafont

:

Korinna regular;

—

:

välimiste tähtede suurus

:

24,3;

—

:

esiletõstetud kirjatäheosa värv

:

kuld 872 U;

—

:

välimiste tähtede suurus

:

17,9;

—

:

varjutatud kirjatäheosade värv

:

pantone 8 580 cv;

—

:

ornamendi värv

:

pantone 8 580 cv.

Image ”

on asendatud lausega:

„Kaitstud päritolunimetus „Vulture” peab olema märgisel selgelt ja kustumatult, järgmisele logole vastavalt tähtedega Sabon Bold, märgise värviga kontrastis olevas värvigammas ning selgelt eristatav muudest märgisel olevatest tähistustest:

Image ”

Muudatus tuleneb tootjatele kehtestatud kohustusest kasutada logo, mis on tootest teavitamise ja selle turustamise seisukohalt silmatorkavam.

Lisatud on lause:

„Märgisele peavad lisaks korjeaastale ja tootepartiile olema kantud kõik seadusega ja kaubanduseeskirjadega ette nähtud väljendid.”

Muudatuse aluseks on vajadus kasutada sõnastust, mille alusel oleks tootespetsifikaati võimalike seadusemuudatustega jooksvalt vastavusse viia.

Muu:

Muu:

Lisatud on lause:

„Toote vastavust tootespetsifikaadile kontrollib kontrolliasutus vastavalt liidu kehtivatele õigusaktidele. Riiklik kontrolliasutus on Potenza kaubanduskoda (Camera di Commercio di Potenza), e-post: segretariagenerale@pz.camcom.it – sertifitseeritud e-post – ccia.potenza@pz.legalmail.it – tel: 0971 41211 – faks: 0971 412226.”

Lisatud on praeguses tootespetsifikaadis puuduvad viited kontrolliasutusele.

KOONDDOKUMENT

„VULTURE”

„VULTURE”

ELi nr: IT-PDO-0105-01390 – 21.10.2015

ELi nr: IT-PDO-0105-01390 – 21.10.2015

KPN ( X ) KGT ( )

KPN ( X ) KGT ( )

1.   Nimetus

Nimetus

„Vulture”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.5. Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Ekstra-neitsioliiviõlil „Vulture” peavad turule laskmisel olema järgmised omadused.

1.   Füüsikalis-keemilised omadused

Füüsikalis-keemilised omadused

Oleiinhappena väljendatud happesus:
  ≤ 0,38 %

Oleiinhappena väljendatud happesus:

Peroksiidiarv (mEq O2/kg)
  ≤ 10

Peroksiidiarv (mEq O2

Polüfenoolide kogusisaldus:
  ≥ 150

Polüfenoolide kogusisaldus:

K 232:
  ≤ 2,0

K 232:

2.   Organoleptilised omadused

Organoleptilised omadused

Värvus: rohelise varjundiga merevaigukollane.

Värvus

Lõhn/maitse:

Lõhn/maitse

| puuviljaline | : | mediaan 4–6, milles esineb veidi niidetud rohu noote; |
| --- | --- | --- |
| mõru | : | nõrk/mõõdukas: mediaan 2–6; |
| terav | : | nõrk/mõõdukas: mediaan 2–6. |

puuviljaline

:

mediaan 4–6, milles esineb veidi niidetud rohu noote;

mõru

:

nõrk/mõõdukas: mediaan 2–6;

terav

:

nõrk/mõõdukas: mediaan 2–6.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Ekstra-neitsioliiviõli „Vulture” KPN on toodetud oliivikasvatustes kasvatatavatest järgmistest oliivisortidest: „Ogliarola del Vulture” vähemalt 60 % ulatuses; sellele lisaks võib üksi või kombineeritult kasutada sorte „Coratina”, „Cima di Melfi”, „Palmarola”, „Provenzale”, „Leccino”, „Frantoio”, „Cannellino”, „Rotondella”, „Nocellara” ja „Laudolia”, mis ei tohi moodustada oliividest üle 40 %.

3.4.   Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Õli „Vulture” KPN puhul peavad kõik tegevused, st oliivide tootmine, töötlemine ja õli säilitamine toimuma tootmispiirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Õli pakendamine võib toimuda tootmispiirkonnas või sellest väljaspool, kuid igal juhul tuleb tagada toote kontroll ja jälgitavus, märkides õli saatelehele viite õlipartiile ja õliveskile.

Õli turustatakse kuni viie liitri suurustes klaasist anumates või plekkpurkides. Lisaks sellele võib õli pakendada ühekordsete annustena.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kaitstud päritolunimetus „Vulture” peab olema märgisel selgelt ja kustumatult, järgmisele logole vastavalt tähtedega Sabon Bold, märgise värviga kontrastis olevas värvigammas ning selgelt eristatav muudest märgisel olevatest tähistustest:

millele on võimalik lisada väljend: „kaitstud päritolunimetusega ekstra-neitsioliiviõli” või „ekstra-neitsioliiviõli KPN”.

Märgisele peavad olema lisaks korjeaastale ja tootepartiile kantud kõik seadusega ja kaubanduseeskirjadega ette nähtud väljendid.

Päritolunimetusele on keelatud lisada käesolevas spetsifikaadis sõnaselgelt sätestamata kirjeldusi, välja arvatud sõnad „olio imbottigliato dal produttore all’origine” (villitud tootja poolt tootmispaigas) või „olio imbottigliato nella zona di produzione” (villitud tootmispiirkonnas), kui villijaks on kolmas isik.

Osutada võib ettevõtjale, ärinimele, erakaubamärkidele, tingimusel et need ei eksita tarbijat.

Kui õli on toodetud mahepõllumajandusele vastavalt, on lubatud sellele viidata ja kasutada vastavat logo.

Ühekordseks kasutamiseks mõeldud pakenditesse pakendatud tootel peab olema kirjas: kaitstud päritolunimetus, partii number, tootmisaasta ja kontrolliasutuse antud järjekorranumber.

Lubatud on kasutada täiendavaid silte ja pakendaja poolt pudelikaela ümber pandud tähistusi.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Ekstra-neitsioliiviõli „Vulture” KPN tootmiseks kasutatav õli peab olema toodetud ja töödeldud järgmiste kommuunide halduspiirkonnas: Melfi, Rapolla, Barile, Rionero in Vulture, Atella, Ripacandida, Maschito, Ginestra ja Venosa.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Määratletud geograafilist piirkonda iseloomustab ja selle on tuntuks muutnud Vulture mägi – kustunud vulkaan Lõuna-Apenniinide keskpiirkonnas, ligikaudu 60 km kaugusel merest. Õli „Vulture” tootmiseks kasutatavad oliivikasvatused asuvad Vulture mäe ida- ja kagunõlvadel, kuna mägi avaldab mõju mikrokliimale ja kaitseb oliivisalusid külmade talviste tuulte eest. Määratletud piirkond asub kõrgusel 400–700 meetrit ümp, kus on eriline mandrilise iseloomuga mikrokliima, üldjuhul pikkade ja külmade talvede ning lühikeste ja sageli kuivade suvedega.

Sademeid on keskmiselt 750 mm aastas, ulatudes kõige kaugemale sisemaale ulatuvatel aladel kuni 1 000 mm-ni. Sademeid on kõige rohkem sügisel ja talvel ning palju esineb neid ka kevade algul. Sademeid on piisavalt ka hiljem, kevadel ja suvel.

Aasta keskmine temperatuur kõigub 14 ja 15 °C vahel, kõige külmemad kuud on jaanuar ja veebruar, mil keskmine temperatuur on 4–6 °C, langedes sageli isegi alla nulli. Kõnealuste kliimatingimuste puhul on tegemist viimase piiriga, milles oliivipuud üldse kasvada saavad, piirkonna kõrgematel aladel hakkavad oliivisalud piirnema juba kastanisaludega. Tootmispiirkonna pigem külm kliima tagab õlis suurema polüfenoolide sisalduse, mida kinnitavad ka mitmed uuringud. Vulkaanilist päritolu alad on väga viljakad tänu leutsiiti sisaldavale vulkaanilisele tuffile, milles sisaldub ka fosforpentoksiidi, kaaliumit ja lupja, millele lisandub märkimisväärne kogus orgaanilist ainet (ligikaudu 6 %). Basilicata ülikooli, teadusuuringute keskuse Metapontum Agrobios ning põllumajanduse ja maaelu arengu maakondliku osakonna tehtud uuringute kohaselt sisaldab Vulture piirkonna pinnas rohkesti kättesaadavat kaaliumi (keskmiselt üle 450 ppm), kättesaadavat kaltsiumi (keskmiselt üle 3 000 ppm), kättesaadavat magneesiumi (keskmiselt üle 170 ppm). Taimes sisalduv kaalium esineb peamiselt ioonide kujul rakutuumas ja aitab kaasa süsivesikute ja valkude moodustumisele, toitainete omastamisele, hingamisele ja vee liikumisele taimes. Teine piirkonda ja nimetust iseloomustav näitaja on sort „Ogliarola del Vulture”. Tegemist on kohaliku sordiga, mis sajanditepikkuse loodusliku valiku ja oliivikasvatajate tegevuse tulemusena katab nüüd kogu määratletud geograafilist piirkonda. Sort ei saanud levida kõrgematele nõlvadele, kuna sealsed talved olid karmid, samuti mitte madalamatele nõlvadele, kuna seal kasvasid viljakamad sordid ja tugevamad puud, mis pidasid kõrgetele temperatuuridele paremini vastu. Paljude autorite töödes on osutatud seosele sordi algupära ja selle temperatuuritaluvuse vahel: külmade piirkondade algsed sordid taluvad kõrgeid temperatuure halvemini, samas kui soojade piirkondade sordid taluvad neid paremini ja vastupidi. Seetõttu esineb sorti „Ogliarola del Vulture” üksnes õli „Vulture” KPN tootmispiirkonnas. Vulture piirkonnas ei ole oliivipuu üksnes tootmisallikas, vaid ka element, mis iseloomustab piirkonna maastiku ja keskkonna omapära, kaitstes sedasama piirkonda kliimatingimustega seotud kahjude eest, mis kõnealust piirkonda kahjuks liigagi sageli tabavad. Vulture mäe ida- ja lõunanõlvadel kasvavate oliivipuude osa mäenõlval asuva pinnase kaitses on sama suur kui mäenõlval kasvaval metsal. Oliivipuud aitavad kaitsta piirkonna hüdroloogilist tasakaalu, samuti inimasustust nõlvadel, mida nende kallaku tõttu ei saa muu oliivisordi kasvatamiseks kasutada. Vulture piirkonnas on oliivipuid kasvatatud antiikajast alates. Sellest annavad tunnistust Potenza riigiarhiivi mitmed ajaloolised dokumendid, milles on mitmeid territooriumit ja oliivikasvatust kirjeldavaid statistilisi ja ajaloolisi materjale. Nendest dokumentidest selgub, et oliivipuude kasvatamine ja oliiviõli tootmine Vulture piirkonnas on väga pika ajalooga ning aja jooksul on selle tähtsus piirkonna majanduselus aina suurenenud.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(Käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

Tootespetsifikaadi täielik tekst on saadaval järgmisel veebisaidil: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllumajandus-, toiduaine- ja metsanduspoliitika ministeeriumi avalehel (www.politicheagricole.it), klõpsates linki „Prodotti DOP IGP” (KPNi või KGTga tooted) (ekraani ülemises paremas osas), seejärel linki „Prodotti DOP IGP STG” (KPNi, KGT või GTTga tooted) (ekraani vasakus ääres) ja lõpuks „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” (ELile hindamiseks esitatud spetsifikaadid).

---

(1)  ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.

1

(2)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

2

---