# Jurnalul Oficial C 181/19 m

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 181 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5919 mai 2016 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 181

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5919 mai 2016

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2013-2014Ședințele dintre 7 și 10 octombrie 2013
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 13 E, 17.1.2014 .

  Textul adoptat din 9 octombrie 2013 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2011 a fost publicat în JO L 328 din 7.12.2013.
  TEXTE ADOPTATE | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2013-2014Ședințele dintre 7 și 10 octombrie 2013
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 13 E, 17.1.2014 .

  Textul adoptat din 9 octombrie 2013 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2011 a fost publicat în JO L 328 din 7.12.2013.
  TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 13 E, 17.1.2014 .

Textul adoptat din 9 octombrie 2013 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2011 a fost publicat în JO L 328 din 7.12.2013.

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | 08 octombrie 2013 |
| 2016/C 181/01 | Rezoluţia Parlamentului European din 8 octombrie 2013 referitoare la corupția din sectorul public și sectorul privat: impactul asupra drepturilor omului în țările terțe (2013/2074(INI)) | 2 |
| 2016/C 181/02 | Rezoluţia Parlamentului European din 8 octombrie 2013 referitoare la planificarea orientată spre viitor a politicilor și tendințele pe termen lung: implicații bugetare pentru consolidarea capacităților (2012/2290(INI)) | 16 |
| 2016/C 181/03 | Rezoluţia Parlamentului European din 8 octombrie 2013 referitoare la îmbunătățirea dreptului internațional privat: normele privind competența judiciară aplicabile în domeniul ocupării forței de muncă (2013/2023(INI)) | 19 |
| 2016/C 181/04 | Rezoluţia Parlamentului European din 8 octombrie 2013 referitoare la genicid: femeile lipsă? (2012/2273(INI)) | 21 |
| 2016/C 181/05 | Rezoluţia Parlamentului European din 8 octombrie 2013 referitoare la constrângerile bugetare cu care se confruntă autoritățile regionale și locale în materie de cheltuieli din fondurile structurale UE în statele membre (2013/2042(INI)) | 29 |
| 2016/C 181/06 | Rezoluţia Parlamentului European din 8 octombrie 2013 Pentru o strategie globală a Uniunii în domeniul pescuitului în regiunea Pacificului (2012/2235(INI)) | 35 |
| 2016/C 181/07 | Rezoluţia Parlamentului European din 8 octombrie 2013 referitoare la restricțiile în domeniul pescuitului și apele teritoriale în Marea Mediterană și în Marea Neagră – metode de soluționare a conflictelor (2011/2086(INI)) | 41 |
| | 09 octombrie 2013 |
| 2016/C 181/08 | Rezoluţia Parlamentului European din 9 octombrie 2013 referitoare la negocierile UE – China pentru un acord bilateral de investiții (2013/2674(RSP)) | 45 |
| 2016/C 181/09 | Rezoluţia Parlamentului European din 9 octombrie 2013 referitoare la relațiile comerciale dintre UE și Taiwan (2013/2675(RSP)) | 52 |
| 2016/C 181/10 | Rezoluţia Parlamentului European din 9 octombrie 2013 referitoare la măsurile UE și ale statelor membre pentru a face față fluxului de refugiați ca urmare a conflictului din Siria (2013/2837(RSP)) | 56 |
| | 10 octombrie 2013 |
| 2016/C 181/11 | Rezoluţia Parlamentului European din 10 octombrie 2013 referitoare la presupusa folosire a unor țări europene de către CIA pentru transportarea și deținerea ilegală de prizonieri (2013/2702(RSP)) | 61 |
| 2016/C 181/12 | Rezoluţia Parlamentului European din 10 octombrie 2013 referitoare la consolidarea cooperării transfrontaliere în domeniul asigurării respectării legii în UE: punerea în aplicare a Deciziei Prüm și modelul european de schimb de informații (2013/2586(RSP)) | 67 |
| 2016/C 181/13 | Rezoluţia Parlamentului European din 10 octombrie 2013 referitoare la discriminarea pe criterii de castă (2013/2676(RSP)) | 69 |
| 2016/C 181/14 | Rezoluţia Parlamentului European din 10 octombrie 2013 referitoare la activitățile Comisiei pentru petiții în anul 2012 (2013/2013(INI)) | 73 |
| 2016/C 181/15 | Rezoluţia Parlamentului European din 10 octombrie 2013 referitoare la recentele cazuri de violență împotriva creștinilor, în special în Maaloula (Siria) și Peshawar (Pakistan), și cazul pastorului Saeed Abedini (Iran) (2013/2872(RSP)) | 82 |
| 2016/C 181/16 | Rezoluţia Parlamentului European din 10 octombrie 2013 referitoare la conflictele violente din Sudan și cenzurarea ulterioară a mass-mediei (2013/2873(RSP)) | 87 |
| 2016/C 181/17 | Rezoluţia Parlamentului European din 10 octombrie 2013 referitoare la recentele violențe din Irak (2013/2874(RSP)) | 92 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

08 octombrie 2013

2016/C 181/01

Rezoluţia Parlamentului European din 8 octombrie 2013 referitoare la corupția din sectorul public și sectorul privat: impactul asupra drepturilor omului în țările terțe (2013/2074(INI))

2

2016/C 181/02

Rezoluţia Parlamentului European din 8 octombrie 2013 referitoare la planificarea orientată spre viitor a politicilor și tendințele pe termen lung: implicații bugetare pentru consolidarea capacităților (2012/2290(INI))

16

2016/C 181/03

Rezoluţia Parlamentului European din 8 octombrie 2013 referitoare la îmbunătățirea dreptului internațional privat: normele privind competența judiciară aplicabile în domeniul ocupării forței de muncă (2013/2023(INI))

19

2016/C 181/04

Rezoluţia Parlamentului European din 8 octombrie 2013 referitoare la genicid: femeile lipsă? (2012/2273(INI))

21

2016/C 181/05

Rezoluţia Parlamentului European din 8 octombrie 2013 referitoare la constrângerile bugetare cu care se confruntă autoritățile regionale și locale în materie de cheltuieli din fondurile structurale UE în statele membre (2013/2042(INI))

29

2016/C 181/06

Rezoluţia Parlamentului European din 8 octombrie 2013 Pentru o strategie globală a Uniunii în domeniul pescuitului în regiunea Pacificului (2012/2235(INI))

35

2016/C 181/07

Rezoluţia Parlamentului European din 8 octombrie 2013 referitoare la restricțiile în domeniul pescuitului și apele teritoriale în Marea Mediterană și în Marea Neagră – metode de soluționare a conflictelor (2011/2086(INI))

41

09 octombrie 2013

2016/C 181/08

Rezoluţia Parlamentului European din 9 octombrie 2013 referitoare la negocierile UE – China pentru un acord bilateral de investiții (2013/2674(RSP))

45

2016/C 181/09

Rezoluţia Parlamentului European din 9 octombrie 2013 referitoare la relațiile comerciale dintre UE și Taiwan (2013/2675(RSP))

52

2016/C 181/10

Rezoluţia Parlamentului European din 9 octombrie 2013 referitoare la măsurile UE și ale statelor membre pentru a face față fluxului de refugiați ca urmare a conflictului din Siria (2013/2837(RSP))

56

10 octombrie 2013

2016/C 181/11

Rezoluţia Parlamentului European din 10 octombrie 2013 referitoare la presupusa folosire a unor țări europene de către CIA pentru transportarea și deținerea ilegală de prizonieri (2013/2702(RSP))

61

2016/C 181/12

Rezoluţia Parlamentului European din 10 octombrie 2013 referitoare la consolidarea cooperării transfrontaliere în domeniul asigurării respectării legii în UE: punerea în aplicare a Deciziei Prüm și modelul european de schimb de informații (2013/2586(RSP))

67

2016/C 181/13

Rezoluţia Parlamentului European din 10 octombrie 2013 referitoare la discriminarea pe criterii de castă (2013/2676(RSP))

69

2016/C 181/14

Rezoluţia Parlamentului European din 10 octombrie 2013 referitoare la activitățile Comisiei pentru petiții în anul 2012 (2013/2013(INI))

73

2016/C 181/15

Rezoluţia Parlamentului European din 10 octombrie 2013 referitoare la recentele cazuri de violență împotriva creștinilor, în special în Maaloula (Siria) și Peshawar (Pakistan), și cazul pastorului Saeed Abedini (Iran) (2013/2872(RSP))

82

2016/C 181/16

Rezoluţia Parlamentului European din 10 octombrie 2013 referitoare la conflictele violente din Sudan și cenzurarea ulterioară a mass-mediei (2013/2873(RSP))

87

2016/C 181/17

Rezoluţia Parlamentului European din 10 octombrie 2013 referitoare la recentele violențe din Irak (2013/2874(RSP))

92

---

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Parlamentul European |
| | 09 octombrie 2013 |
| 2016/C 181/18 | Decizia Parlamentului European din 9 octombrie 2013 privind încheierea unui acord interinstituțional între Parlamentul European și Banca Centrală Europeană privind modalitățile practice de exercitare a răspunderii democratice și a controlului asupra îndeplinirii sarcinilor atribuite Băncii Centrale Europene în cadrul mecanismului unic de supraveghere (2013/2198(ACI)) | 95 |
| 2016/C 181/19 | Decizia Parlamentului European din 9 octombrie 2013 privind privind numărul și componența numerică ale delegațiilor interparlamentare, ale delegațiilor la comisiile parlamentare mixte, precum și ale delegațiilor la comisiile de cooperare parlamentară și la Adunările Parlamentare multilaterale (2013/2853(RSO)) | 96 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

09 octombrie 2013

2016/C 181/18

Decizia Parlamentului European din 9 octombrie 2013 privind încheierea unui acord interinstituțional între Parlamentul European și Banca Centrală Europeană privind modalitățile practice de exercitare a răspunderii democratice și a controlului asupra îndeplinirii sarcinilor atribuite Băncii Centrale Europene în cadrul mecanismului unic de supraveghere (2013/2198(ACI))

95

2016/C 181/19

Decizia Parlamentului European din 9 octombrie 2013 privind privind numărul și componența numerică ale delegațiilor interparlamentare, ale delegațiilor la comisiile parlamentare mixte, precum și ale delegațiilor la comisiile de cooperare parlamentară și la Adunările Parlamentare multilaterale (2013/2853(RSO))

96

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN |
| | 08 octombrie 2013 |
| 2016/C 181/20 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 octombrie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de cooperare privind sistemul global de navigație prin satelit (GNSS) de uz civil între Comunitatea Europeană și statele sale membre și Ucraina (06373/2013 – C7-0070/2013 – 2012/0274(NLE)) | 98 |
| 2016/C 181/21 | Rezoluţia Parlamentului European din 8 octombrie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2011/025 IT/Lombardia introdusă de Italia) (COM(2013)0470 – C7-0206/2013 – 2013/2138(BUD)) | 98 |
| 2016/C 181/22 | Rezoluţia Parlamentului European din 8 octombrie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili din Italia) (COM(2013)0469 – C7-0207/2013 – 2013/2139(BUD)) | 102 |
| 2016/C 181/23 | P7_TA(2013)0397Responsabilităţile statelor de pavilion referitoare la asigurarea aplicării Directivei 2009/13/CE a Consiliului de punere în aplicare a acordului încheiat cu privire la Convenţia privind munca în domeniul maritim ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 octombrie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind responsabilitățile statelor de pavilion referitoare la asigurarea aplicării Directivei 2009/13/CE a Consiliului de punere în aplicare a acordului încheiat între Asociația Armatorilor din Comunitatea Europeană (ECSA) și Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi (ETF) cu privire la Convenția din 2006 privind munca în domeniul maritim și de modificare a Directivei 1999/63/CE (COM(2012)0134 – C7-0083/2012 – 2012/0065(COD))P7_TC1-COD(2012)0065Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 octombrie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind anumite responsabilități ale statului de pavilion referitoare la respectarea și asigurarea aplicării Convenției din 2006 privind munca în domeniul maritim | 105 |
| 2016/C 181/24 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 8 octombrie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre în ceea ce privește fabricarea, prezentarea și vânzarea tutunului și a produselor aferente (COM(2012)0788 – C7-0420/2012 – 2012/0366(COD)) | 106 |
| 2016/C 181/25 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 octombrie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Uniunea Europeană și Republica Islamică Mauritania pentru o perioadă de doi ani (15777/2012 – C7-0419/2012 – 2012/0258(NLE)) | 164 |
| | 09 octombrie 2013 |
| 2016/C 181/26 | P7_TA(2013)0407Ambarcațiunile de agrement și motovehiculele nautice ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 9 octombrie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind ambarcațiunile de agrement și motovehiculele nautice (COM(2011)0456 – C7-0212/2011 – 2011/0197(COD))P7_TC1-COD(2011)0197Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 octombrie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind ambarcațiunile de agrement și motovehiculele nautice și de abrogare a Directivei 94/25/CE | 166 |
| 2016/C 181/27 | P7_TA(2013)0408Recunoașterea calificărilor profesionale și cooperarea administrativă prin intermediul sistemului de informare al pieței interne ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 9 octombrie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2005/36/CE privind recunoașterea calificărilor profesionale și a Regulamentului privind cooperarea administrativă prin intermediul sistemului de informare al pieței interne (COM(2011)0883 – C7-0512/2011 – 2011/0435(COD))P7_TC1-COD(2011)0435Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 octombrie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2005/36/CE privind recunoașterea calificărilor profesionale și a Regulamentului (UE) nr. 1024/2012 privind cooperarea administrativă prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne (Regulamentul IMI) | 167 |
| 2016/C 181/28 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 9 octombrie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Armenia privind facilitarea eliberării vizelor (05835/2013 – C7-0112/2013 – 2012/0334(NLE)) | 168 |
| 2016/C 181/29 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 9 octombrie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Armenia privind readmisia persoanelor aflate în situație de ședere ilegală (05859/2013 – C7-0113/2013 – 2012/0332(NLE)) | 169 |
| 2016/C 181/30 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 9 octombrie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2011/92/UE privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului (COM(2012)0628 – C7-0367/2012 – 2012/0297(COD)) | 170 |
| | 10 octombrie 2013 |
| 2016/C 181/31 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 octombrie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea unui protocol la Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Regatul Hașemit al Iordaniei, pe de altă parte, referitor la un acord-cadru între Uniunea Europeană și Regatul Hașemit al Iordaniei privind principiile generale de participare a Regatului Hașemit al Iordaniei la programele Uniunii [12138/2012 – C7-0008/2013 – 2012/0108(NLE)] | 212 |
| 2016/C 181/32 | P7_TA(2013)0416Sistemul european de supraveghere a frontierelor (EUROSUR) ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 octombrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Sistemului european de supraveghere a frontierelor (EUROSUR) (COM(2011)0873 – C7-0506/2011 – 2011/0427(COD))P7_TC1-COD(2011)0427Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 octombrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Sistemului european de supraveghere a frontierelor (Eurosur) | 213 |
| 2016/C 181/33 | P7_TA(2013)0417Bateriile și acumulatorii portabili care conțin cadmiu ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 octombrie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2006/66/CE privind bateriile și acumulatorii și deșeurile de baterii și acumulatori, în ceea ce privește introducerea pe piață a bateriilor și acumulatorilor portabili care conțin cadmiu și sunt destinați utilizării în uneltele electrice fără fir (COM(2012)0136 – C7-0087/2012 – 2012/0066(COD))P7_TC1-COD(2012)0066Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 octombrie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2006/66/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind bateriile și acumulatorii și deșeurile de baterii și acumulatori, în ceea ce privește introducerea pe piață a bateriilor și acumulatorilor portabili care conțin cadmiu și sunt destinați utilizării în uneltele electrice fără fir și a bateriilor tip nasture cu conținut redus de mercur, și de abrogare a Deciziei 2009/603/CE a Comisiei | 214 |

III   Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

08 octombrie 2013

2016/C 181/20

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 octombrie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de cooperare privind sistemul global de navigație prin satelit (GNSS) de uz civil între Comunitatea Europeană și statele sale membre și Ucraina (06373/2013 – C7-0070/2013 – 2012/0274(NLE))

98

2016/C 181/21

Rezoluţia Parlamentului European din 8 octombrie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2011/025 IT/Lombardia introdusă de Italia) (COM(2013)0470 – C7-0206/2013 – 2013/2138(BUD))

98

2016/C 181/22

Rezoluţia Parlamentului European din 8 octombrie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili din Italia) (COM(2013)0469 – C7-0207/2013 – 2013/2139(BUD))

102

2016/C 181/23

P7_TA(2013)0397Responsabilităţile statelor de pavilion referitoare la asigurarea aplicării Directivei 2009/13/CE a Consiliului de punere în aplicare a acordului încheiat cu privire la Convenţia privind munca în domeniul maritim ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 octombrie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind responsabilitățile statelor de pavilion referitoare la asigurarea aplicării Directivei 2009/13/CE a Consiliului de punere în aplicare a acordului încheiat între Asociația Armatorilor din Comunitatea Europeană (ECSA) și Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi (ETF) cu privire la Convenția din 2006 privind munca în domeniul maritim și de modificare a Directivei 1999/63/CE (COM(2012)0134 – C7-0083/2012 – 2012/0065(COD))P7_TC1-COD(2012)0065Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 octombrie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind anumite responsabilități ale statului de pavilion referitoare la respectarea și asigurarea aplicării Convenției din 2006 privind munca în domeniul maritim

105

2016/C 181/24

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 8 octombrie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre în ceea ce privește fabricarea, prezentarea și vânzarea tutunului și a produselor aferente (COM(2012)0788 – C7-0420/2012 – 2012/0366(COD))

106

2016/C 181/25

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 octombrie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Uniunea Europeană și Republica Islamică Mauritania pentru o perioadă de doi ani (15777/2012 – C7-0419/2012 – 2012/0258(NLE))

164

09 octombrie 2013

2016/C 181/26

P7_TA(2013)0407Ambarcațiunile de agrement și motovehiculele nautice ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 9 octombrie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind ambarcațiunile de agrement și motovehiculele nautice (COM(2011)0456 – C7-0212/2011 – 2011/0197(COD))P7_TC1-COD(2011)0197Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 octombrie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind ambarcațiunile de agrement și motovehiculele nautice și de abrogare a Directivei 94/25/CE

166

2016/C 181/27

P7_TA(2013)0408Recunoașterea calificărilor profesionale și cooperarea administrativă prin intermediul sistemului de informare al pieței interne ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 9 octombrie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2005/36/CE privind recunoașterea calificărilor profesionale și a Regulamentului privind cooperarea administrativă prin intermediul sistemului de informare al pieței interne (COM(2011)0883 – C7-0512/2011 – 2011/0435(COD))P7_TC1-COD(2011)0435Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 octombrie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2005/36/CE privind recunoașterea calificărilor profesionale și a Regulamentului (UE) nr. 1024/2012 privind cooperarea administrativă prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne (Regulamentul IMI)

167

2016/C 181/28

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 9 octombrie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Armenia privind facilitarea eliberării vizelor (05835/2013 – C7-0112/2013 – 2012/0334(NLE))

168

2016/C 181/29

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 9 octombrie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Armenia privind readmisia persoanelor aflate în situație de ședere ilegală (05859/2013 – C7-0113/2013 – 2012/0332(NLE))

169

2016/C 181/30

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 9 octombrie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2011/92/UE privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului (COM(2012)0628 – C7-0367/2012 – 2012/0297(COD))

170

10 octombrie 2013

2016/C 181/31

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 octombrie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea unui protocol la Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Regatul Hașemit al Iordaniei, pe de altă parte, referitor la un acord-cadru între Uniunea Europeană și Regatul Hașemit al Iordaniei privind principiile generale de participare a Regatului Hașemit al Iordaniei la programele Uniunii [12138/2012 – C7-0008/2013 – 2012/0108(NLE)]

212

2016/C 181/32

P7_TA(2013)0416Sistemul european de supraveghere a frontierelor (EUROSUR) ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 octombrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Sistemului european de supraveghere a frontierelor (EUROSUR) (COM(2011)0873 – C7-0506/2011 – 2011/0427(COD))P7_TC1-COD(2011)0427Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 octombrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Sistemului european de supraveghere a frontierelor (Eurosur)

213

2016/C 181/33

P7_TA(2013)0417Bateriile și acumulatorii portabili care conțin cadmiu ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 octombrie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2006/66/CE privind bateriile și acumulatorii și deșeurile de baterii și acumulatori, în ceea ce privește introducerea pe piață a bateriilor și acumulatorilor portabili care conțin cadmiu și sunt destinați utilizării în uneltele electrice fără fir (COM(2012)0136 – C7-0087/2012 – 2012/0066(COD))P7_TC1-COD(2012)0066Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 octombrie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2006/66/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind bateriile și acumulatorii și deșeurile de baterii și acumulatori, în ceea ce privește introducerea pe piață a bateriilor și acumulatorilor portabili care conțin cadmiu și sunt destinați utilizării în uneltele electrice fără fir și a bateriilor tip nasture cu conținut redus de mercur, și de abrogare a Deciziei 2009/603/CE a Comisiei

214

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

19.5.2016

| 19.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 181/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 181/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2013-2014

Ședințele dintre 7 și 10 octombrie 2013

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 13 E, 17.1.2014.

Textul adoptat din 9 octombrie 2013 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2011 a fost publicat în JO L 328 din 7.12.2013.

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

08 octombrie 2013

| 19.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 181/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 181/2

---

P7_TA(2013)0394

Corupția din sectorul public și sectorul privat: impactul asupra drepturilor omului în țările terțe

Rezoluţia Parlamentului European din 8 octombrie 2013 referitoare la corupția din sectorul public și sectorul privat: impactul asupra drepturilor omului în țările terțe (2013/2074(INI))

(2016/C 181/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Convenția împotriva corupției a Organizației Națiunilor Unite (UNCAC), deschisă pentru semnare la Merida, la 9 decembrie 2003, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția împotriva corupției a Organizației Națiunilor Unite (UNCAC), deschisă pentru semnare la Merida, la 9 decembrie 2003,

| — | având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite,

| — | având în vedere Pactul internațional privind drepturile civile și politice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional privind drepturile civile și politice,

| — | având în vedere Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Convenția Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) privind combaterea coruperii funcționarilor publici străini în tranzacțiile comerciale internaționale, deschisă pentru semnare la Paris, la 17 decembrie 1997, precum și modificările ulterioare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) privind combaterea coruperii funcționarilor publici străini în tranzacțiile comerciale internaționale, deschisă pentru semnare la Paris, la 17 decembrie 1997, precum și modificările ulterioare,

| — | având în vedere Comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei Europene către Parlamentul European și Consiliu din 12 decembrie 2011, referitoare la drepturile omului și democrația în centrul acțiunilor externe ale Uniunii Europene – către o abordare mai eficientă (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei Europene către Parlamentul European și Consiliu din 12 decembrie 2011, referitoare la drepturile omului și democrația în centrul acțiunilor externe ale Uniunii Europene – către o abordare mai eficientă (COM(2011)0886),

| — | având în vedere Cadrul strategic al UE privind drepturile omului și democrația și Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația, adoptat la cea de a 3179-a reuniune a Consiliului pentru Afaceri Externe din 25 iunie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul strategic al UE privind drepturile omului și democrația și Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația, adoptat la cea de a 3179-a reuniune a Consiliului pentru Afaceri Externe din 25 iunie 2012,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 mai 2001 către Consiliu și Parlamentul European, intitulată „Rolul Uniunii Europene în promovarea drepturilor omului și a procesului de democratizare în țările terțe” (COM(2001)0252), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 mai 2001 către Consiliu și Parlamentul European, intitulată „Rolul Uniunii Europene în promovarea drepturilor omului și a procesului de democratizare în țările terțe” (COM(2001)0252),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 25 octombrie 2011, intitulată „O nouă strategie a UE (2011-2014) pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor” (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 25 octombrie 2011, intitulată „O nouă strategie a UE (2011-2014) pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor” (COM(2011)0681),

| — | având în vedere seria de documente ale Consiliului intitulată „Integrarea drepturilor omului și a problematicii de gen în politica europeană de securitate și apărare” (1) și, în special, documentul Consiliului „Standarde generale de conduită pentru operațiunile PESA” (doc. 08373/3/2005), |
| --- | --- |

—

având în vedere seria de documente ale Consiliului intitulată „Integrarea drepturilor omului și a problematicii de gen în politica europeană de securitate și apărare” (1) și, în special, documentul Consiliului „Standarde generale de conduită pentru operațiunile PESA” (doc. 08373/3/2005),

| — | având în vedere Declarația Mileniului a Organizației Națiunilor Unite din 8 septembrie 2000, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Mileniului a Organizației Națiunilor Unite din 8 septembrie 2000,

| — | având în vedere Planul global de acțiune „Respectarea promisiunii: uniți pentru realizarea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului”, adoptat de Adunarea Generală a ONU la 10 octombrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul global de acțiune „Respectarea promisiunii: uniți pentru realizarea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului”, adoptat de Adunarea Generală a ONU la 10 octombrie 2010,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 27 februarie 2013, intitulată „O viață decentă pentru toți: eradicarea sărăciei și crearea unui viitor sustenabil pentru planetă” (COM(2013)0092), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 27 februarie 2013, intitulată „O viață decentă pentru toți: eradicarea sărăciei și crearea unui viitor sustenabil pentru planetă” (COM(2013)0092),

| — | având în vedere raportul Băncii Europene de Investiții (BEI), intitulat „Politicile de prevenire și de descurajare a corupției, fraudei, coluziunii, coerciției, spălării banilor și finanțării terorismului în activitățile Băncii Europene de Investiții („Politica antifraudă a BEI”), adoptat în 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Băncii Europene de Investiții (BEI), intitulat „Politicile de prevenire și de descurajare a corupției, fraudei, coluziunii, coerciției, spălării banilor și finanțării terorismului în activitățile Băncii Europene de Investiții („Politica antifraudă a BEI”), adoptat în 2008,

| — | având în vedere Politica și procedurile în materie de aplicare a legii (EPP) ale Băncii Europene pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD), care au intrat în vigoare în martie 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere Politica și procedurile în materie de aplicare a legii (EPP) ale Băncii Europene pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD), care au intrat în vigoare în martie 2009,

| — | având în vedere „Principiile directoare privind afacerile și drepturile omului: implementarea cadrului Organizației Națiunilor Unite «Protecție, respectare și remediere»” (HR/PUB/11/04), |
| --- | --- |

—

având în vedere „Principiile directoare privind afacerile și drepturile omului: implementarea cadrului Organizației Națiunilor Unite «Protecție, respectare și remediere»” (HR/PUB/11/04),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 iulie 2011 referitoare la politicile externe ale UE în favoarea democratizării (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 iulie 2011 referitoare la politicile externe ale UE în favoarea democratizării (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 decembrie 2012 referitoare la „O strategie privind libertatea digitală în politica externă a UE” (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 decembrie 2012 referitoare la „O strategie privind libertatea digitală în politica externă a UE” (3),

| — | având în vedere Orientările UE privind apărătorii drepturilor omului, adoptate la a 2914-a reuniune a Consiliului Afaceri Generale din 8 decembrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE privind apărătorii drepturilor omului, adoptate la a 2914-a reuniune a Consiliului Afaceri Generale din 8 decembrie 2008,

| — | având în vedere „Documentul de la Montreux referitor la obligațiile juridice internaționale pertinente și bunele practici pentru state în ceea ce privește operațiunile societăților private din domeniul militar și de securitate (SPMS) în timpul conflictelor armate”, adoptat la Montreux, la 17 septembrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere „Documentul de la Montreux referitor la obligațiile juridice internaționale pertinente și bunele practici pentru state în ceea ce privește operațiunile societăților private din domeniul militar și de securitate (SPMS) în timpul conflictelor armate”, adoptat la Montreux, la 17 septembrie 2008,

| — | având în vedere Convenția de drept penal privind corupția a Consiliului Europei, deschisă spre semnare la 27 ianuarie 1999 și Convenția de drept civil a Consiliului Europei privind corupția, deschisă spre semnare la 4 noiembrie 1999, precum și Rezoluțiile (98) 7 și (99) 5, adoptate de Consiliul de Miniștri al Consiliului Europei la 5 mai 1998 și, respectiv, la 1 mai 1999, prin care s-a constituit/înființat Grupul de state împotriva corupției (GRECO), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de drept penal privind corupția a Consiliului Europei, deschisă spre semnare la 27 ianuarie 1999 și Convenția de drept civil a Consiliului Europei privind corupția, deschisă spre semnare la 4 noiembrie 1999, precum și Rezoluțiile (98) 7 și (99) 5, adoptate de Consiliul de Miniștri al Consiliului Europei la 5 mai 1998 și, respectiv, la 1 mai 1999, prin care s-a constituit/înființat Grupul de state împotriva corupției (GRECO),

| — | având în vedere Declarația de la Jakarta privind Principiile pentru agențiile anticorupție, adoptată la 26–27 noiembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Jakarta privind Principiile pentru agențiile anticorupție, adoptată la 26–27 noiembrie 2012,

| — | având în vedere Principiile de la Paris pentru instituțiile naționale de apărare a drepturilor omului (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Principiile de la Paris pentru instituțiile naționale de apărare a drepturilor omului (4),

| — | având în vedere Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale (5),

| — | având în vedere „Declarația tripartită de stabilire a principiilor privind societățile multinaționale și politica socială” a Organizației Internațională a Muncii (OIM) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere „Declarația tripartită de stabilire a principiilor privind societățile multinaționale și politica socială” a Organizației Internațională a Muncii (OIM) (6),

| — | având în vedere inițiativa „Global Compact” a ONU (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere inițiativa „Global Compact” a ONU (7),

| — | având în vedere Codul internațional de conduită pentru furnizorii de servicii de securitate private, |
| --- | --- |

—

având în vedere Codul internațional de conduită pentru furnizorii de servicii de securitate private,

| — | având în vedere Tratatul privind comerțul cu arme, adoptat la Conferința finală a Organizației Națiunilor Unite pentru Tratatul privind comerțul cu arme, care a avut loc la New York, la 18- 28 martie 2013 (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind comerțul cu arme, adoptat la Conferința finală a Organizației Națiunilor Unite pentru Tratatul privind comerțul cu arme, care a avut loc la New York, la 18- 28 martie 2013 (8),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0250/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0250/2013),

| A. | întrucât corupția poate fi definită ca un abuz de putere în scopul câștigului personal individual sau colectiv, direct sau indirect, și întrucât actele de corupție includ infracțiunile precum mita, deturnarea de fonduri, traficul de influență, abuzul de funcție și îmbogățirea ilicită, conform definițiilor Convenției ONU împotriva corupției; întrucât frauda, extorcarea, șantajul, abuzul de puteri discreționare, favoritismul, nepotismul, clientelismul și contribuțiile politice ilegale sunt strâns legate de corupție; întrucât corupția poate fi legată de criminalitatea organizată, condusă de grupuri de lideri paralele cu structurile oficiale, în special în zonele în care autoritățile nu reușesc să aplice legea; |
| --- | --- |

A.

întrucât corupția poate fi definită ca un abuz de putere în scopul câștigului personal individual sau colectiv, direct sau indirect, și întrucât actele de corupție includ infracțiunile precum mita, deturnarea de fonduri, traficul de influență, abuzul de funcție și îmbogățirea ilicită, conform definițiilor Convenției ONU împotriva corupției; întrucât frauda, extorcarea, șantajul, abuzul de puteri discreționare, favoritismul, nepotismul, clientelismul și contribuțiile politice ilegale sunt strâns legate de corupție; întrucât corupția poate fi legată de criminalitatea organizată, condusă de grupuri de lideri paralele cu structurile oficiale, în special în zonele în care autoritățile nu reușesc să aplice legea;

| B. | întrucât corupția perpetuează și agravează consecințe inechitabile, injuste și discriminatorii din perspectiva beneficierii egale de drepturile omului, fie acestea civile, politice, economice, sociale sau culturale; întrucât corupția are repercusiuni negative asupra mediului și afectează în mod disproporționat grupurile cele mai dezavantajate și marginalizate ale societății, prin faptul că le privează de un acces egal la participarea politică, servicii publice, justiție, siguranță, terenuri, locuri de muncă, educație, sănătate și locuințe, și întrucât corupția afectează în mod deosebit progresul în eliminarea discriminării, realizarea egalității de gen și capacitarea femeilor, prin limitarea capacității femeilor de a-și revendica drepturile; |
| --- | --- |

B.

întrucât corupția perpetuează și agravează consecințe inechitabile, injuste și discriminatorii din perspectiva beneficierii egale de drepturile omului, fie acestea civile, politice, economice, sociale sau culturale; întrucât corupția are repercusiuni negative asupra mediului și afectează în mod disproporționat grupurile cele mai dezavantajate și marginalizate ale societății, prin faptul că le privează de un acces egal la participarea politică, servicii publice, justiție, siguranță, terenuri, locuri de muncă, educație, sănătate și locuințe, și întrucât corupția afectează în mod deosebit progresul în eliminarea discriminării, realizarea egalității de gen și capacitarea femeilor, prin limitarea capacității femeilor de a-și revendica drepturile;

| C. | întrucât corupția poate submina dezvoltarea economică, obstrucționând în anumite cazuri afacerile și investițiile; |
| --- | --- |

C.

întrucât corupția poate submina dezvoltarea economică, obstrucționând în anumite cazuri afacerile și investițiile;

| D. | întrucât combaterea corupției face parte din principiul bunei guvernanțe, așa cum este susținut și definit la articolul 9 alineatul (3) și la articolul 97 din Acordul de la Cotonou; |
| --- | --- |

D.

întrucât combaterea corupției face parte din principiul bunei guvernanțe, așa cum este susținut și definit la articolul 9 alineatul (3) și la articolul 97 din Acordul de la Cotonou;

| E. | întrucât actele de corupție și încălcările drepturilor omului implică, de obicei, abuzuri de putere, lipsă de responsabilitate și instituționalizarea unor forme diferite de discriminare; întrucât corupția este invariabil mai frecventă atunci când respectarea drepturilor omului este deficitară sau absentă, și întrucât corupția subminează adesea eficacitatea instituțiilor și entităților care, în mod normal, au responsabilități de control și echilibrare și de la care se așteaptă asigurarea respectării principiilor democratice și a drepturilor omului, cum ar fi parlamentele, autoritățile de aplicare a legii, sistemul juridic și cel legislativ; |
| --- | --- |

E.

întrucât actele de corupție și încălcările drepturilor omului implică, de obicei, abuzuri de putere, lipsă de responsabilitate și instituționalizarea unor forme diferite de discriminare; întrucât corupția este invariabil mai frecventă atunci când respectarea drepturilor omului este deficitară sau absentă, și întrucât corupția subminează adesea eficacitatea instituțiilor și entităților care, în mod normal, au responsabilități de control și echilibrare și de la care se așteaptă asigurarea respectării principiilor democratice și a drepturilor omului, cum ar fi parlamentele, autoritățile de aplicare a legii, sistemul juridic și cel legislativ;

| F. | întrucât corupția este, în general, adânc înrădăcinată în mentalitatea societăților în care este răspândită, iar toate eforturile de combatere a acesteia ar trebui orientate, în primul rând și mai presus de toate, către sistemul educațional, adresându-se individului de la cea mai fragedă vârstă posibilă; |
| --- | --- |

F.

întrucât corupția este, în general, adânc înrădăcinată în mentalitatea societăților în care este răspândită, iar toate eforturile de combatere a acesteia ar trebui orientate, în primul rând și mai presus de toate, către sistemul educațional, adresându-se individului de la cea mai fragedă vârstă posibilă;

| G. | întrucât statele nu acționează uneori pentru a împiedica sau sancționa corupția în sectorul public și în cel privat, încălcându-și obligațiile internaționale care decurg din Pactul internațional privind drepturile civile și politice și din Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale, precum și din alte instrumente internaționale și regionale din domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

G.

întrucât statele nu acționează uneori pentru a împiedica sau sancționa corupția în sectorul public și în cel privat, încălcându-și obligațiile internaționale care decurg din Pactul internațional privind drepturile civile și politice și din Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale, precum și din alte instrumente internaționale și regionale din domeniul drepturilor omului;

| H. | întrucât corupția distorsionează volumul și structura cheltuielilor guvernamentale, afectând în mod grav capacitatea statului de a-și exploata la maxim resursele pentru a obține realizarea deplină a drepturilor economice, sociale și culturale, și întrucât corupția deviază un volum mare de fonduri în detrimentul investițiilor în economie, frânând refacerea țărilor aflate în dificultate economică, inclusiv în state membre ale UE; |
| --- | --- |

H.

întrucât corupția distorsionează volumul și structura cheltuielilor guvernamentale, afectând în mod grav capacitatea statului de a-și exploata la maxim resursele pentru a obține realizarea deplină a drepturilor economice, sociale și culturale, și întrucât corupția deviază un volum mare de fonduri în detrimentul investițiilor în economie, frânând refacerea țărilor aflate în dificultate economică, inclusiv în state membre ale UE;

| I. | întrucât corupția la nivel înalt poate destabiliza și submina în mod grav țările vizate și poate periclita chiar statul în sine; |
| --- | --- |

I.

întrucât corupția la nivel înalt poate destabiliza și submina în mod grav țările vizate și poate periclita chiar statul în sine;

| J. | întrucât, potrivit Băncii Mondiale, corupția reprezintă 5 % din PIB-ul mondial (2,6 trilioane USD), iar peste 1 trilion de USD sunt oferiți drept mită în fiecare an; întrucât corupția însumează 10 % din costul total al desfășurării de activități economice la nivel mondial și 25 % din costurile contractelor de achiziții publice din țările în curs de dezvoltare (9); |
| --- | --- |

J.

întrucât, potrivit Băncii Mondiale, corupția reprezintă 5 % din PIB-ul mondial (2,6 trilioane USD), iar peste 1 trilion de USD sunt oferiți drept mită în fiecare an; întrucât corupția însumează 10 % din costul total al desfășurării de activități economice la nivel mondial și 25 % din costurile contractelor de achiziții publice din țările în curs de dezvoltare (9);

| K. | întrucât Banca Mondială estimează că, din cauza corupției la nivel înalt, în fiecare an se fură de la 20 până la - 40 de miliarde USD din bugetele publice ale țărilor în curs de dezvoltare, adică între 20 % și - 40 % din fondurile asistenței oficiale pentru dezvoltare, acești bani fiind ascunși în străinătate (10); |
| --- | --- |

K.

întrucât Banca Mondială estimează că, din cauza corupției la nivel înalt, în fiecare an se fură de la 20 până la - 40 de miliarde USD din bugetele publice ale țărilor în curs de dezvoltare, adică între 20 % și - 40 % din fondurile asistenței oficiale pentru dezvoltare, acești bani fiind ascunși în străinătate (10);

| L. | întrucât, din anul 2000 până în anul 2009, țările în curs de dezvoltare au pierdut 8,44 trilioane USD din cauza fluxurilor financiare ilicite, o sumă de peste 10 ori mai mare decât ajutorul extern pe care l-au primit; întrucât în ultimul deceniu, țările în curs de dezvoltare au pierdut anual 585,9 miliarde USD pe an în urma fluxurilor financiare ilicite; întrucât sumele furate în fiecare an prin corupție ar fi suficiente pentru a hrăni de 80 de ori populația care suferă de foame a planetei, în timp ce mita și furtul măresc cu până la 40 % costurile totale ale proiectelor care au ca scop să furnizeze apă potabilă sigură și accesul la instalații sanitare la nivel mondial (11); |
| --- | --- |

L.

întrucât, din anul 2000 până în anul 2009, țările în curs de dezvoltare au pierdut 8,44 trilioane USD din cauza fluxurilor financiare ilicite, o sumă de peste 10 ori mai mare decât ajutorul extern pe care l-au primit; întrucât în ultimul deceniu, țările în curs de dezvoltare au pierdut anual 585,9 miliarde USD pe an în urma fluxurilor financiare ilicite; întrucât sumele furate în fiecare an prin corupție ar fi suficiente pentru a hrăni de 80 de ori populația care suferă de foame a planetei, în timp ce mita și furtul măresc cu până la 40 % costurile totale ale proiectelor care au ca scop să furnizeze apă potabilă sigură și accesul la instalații sanitare la nivel mondial (11);

| M. | întrucât corupția, prin faptul că amenință consolidarea democrației și respectarea drepturilor omului, rămâne o cauză fundamentală și un catalizator al conflictelor, al numeroaselor încălcări ale dreptului umanitar internațional și al impunității în țările în curs de dezvoltare, și întrucât status quo-ul corupției și îmbogățirilor ilicite în funcții cu putere în stat a condus la acapararea puterii și la perpetuarea acesteia, precum și la crearea de noi miliții și propagarea violențelor; |
| --- | --- |

M.

întrucât corupția, prin faptul că amenință consolidarea democrației și respectarea drepturilor omului, rămâne o cauză fundamentală și un catalizator al conflictelor, al numeroaselor încălcări ale dreptului umanitar internațional și al impunității în țările în curs de dezvoltare, și întrucât status quo-ul corupției și îmbogățirilor ilicite în funcții cu putere în stat a condus la acapararea puterii și la perpetuarea acesteia, precum și la crearea de noi miliții și propagarea violențelor;

| N. | întrucât corupția în sectorul judiciar încalcă principiul nediscriminării și al accesului la justiție, precum și dreptul la un proces echitabil și la o cale eficientă?? de atac, care au un rol esențial în asigurarea respectării tuturor celorlalte drepturi ale omului, și întrucât corupția distorsionează grav independența, competența și imparțialitatea sistemului judiciar și a administrației publice, încurajând neîncrederea în instituțiile publice, subminând statul de drept și generând violență; |
| --- | --- |

N.

întrucât corupția în sectorul judiciar încalcă principiul nediscriminării și al accesului la justiție, precum și dreptul la un proces echitabil și la o cale eficientă?? de atac, care au un rol esențial în asigurarea respectării tuturor celorlalte drepturi ale omului, și întrucât corupția distorsionează grav independența, competența și imparțialitatea sistemului judiciar și a administrației publice, încurajând neîncrederea în instituțiile publice, subminând statul de drept și generând violență;

| O. | întrucât furnizarea de servicii publice permite statelor să își respecte obligațiile internaționale privind drepturile omului, asigurând alimentarea cu apă și alimente, servicii de sănătate, educație, locuințe, securitate și ordine, ca elemente ale dezvoltării umane, și întrucât corupția în sectorul achizițiilor publice prosperă în absența deschiderii, transparenței, informării, concurenței, stimulentelor, precum și a unor norme și reglementări care să fie strict aplicate și prosperă, de asemenea, acolo unde nu există o monitorizare independentă și nici mecanisme de sancțiune; |
| --- | --- |

O.

întrucât furnizarea de servicii publice permite statelor să își respecte obligațiile internaționale privind drepturile omului, asigurând alimentarea cu apă și alimente, servicii de sănătate, educație, locuințe, securitate și ordine, ca elemente ale dezvoltării umane, și întrucât corupția în sectorul achizițiilor publice prosperă în absența deschiderii, transparenței, informării, concurenței, stimulentelor, precum și a unor norme și reglementări care să fie strict aplicate și prosperă, de asemenea, acolo unde nu există o monitorizare independentă și nici mecanisme de sancțiune;

| P. | întrucât corupția la scară largă, lipsa transparenței, a accesului la informație și absența participării nediscriminatorii la luarea deciziilor împiedică cetățenii să responsabilizeze guvernele și reprezentanții politici pentru a se asigura că veniturile provenind din exploatarea resurselor sunt folosite pentru a le garanta drepturile omului; întrucât guvernele sunt obligate să facă tot ceea ce le stă în putere pentru a combate corupția din întreprinderile publice și private; |
| --- | --- |

P.

întrucât corupția la scară largă, lipsa transparenței, a accesului la informație și absența participării nediscriminatorii la luarea deciziilor împiedică cetățenii să responsabilizeze guvernele și reprezentanții politici pentru a se asigura că veniturile provenind din exploatarea resurselor sunt folosite pentru a le garanta drepturile omului; întrucât guvernele sunt obligate să facă tot ceea ce le stă în putere pentru a combate corupția din întreprinderile publice și private;

| Q. | întrucât apărătorii drepturilor omului, media, organizațiile societății civile (OSC), sindicatele și jurnaliștii de investigație joacă un rol fundamental în combaterea corupției, prin examinarea bugetelor publice, monitorizarea activităților guvernamentale și ale companiilor mari, în special multinaționale, precum și a finanțării partidelor politice, oferind competențe și expertiză pentru consolidarea capacităților și reclamând transparență și responsabilitate; întrucât jurnaliștii care relatează despre corupție și crima organizată sunt din ce în ce mai vizați și din ce în ce mai hărțuiți de grupurile criminalității organizate, de „puterea paralelă” și de autoritățile publice, în special în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

Q.

întrucât apărătorii drepturilor omului, media, organizațiile societății civile (OSC), sindicatele și jurnaliștii de investigație joacă un rol fundamental în combaterea corupției, prin examinarea bugetelor publice, monitorizarea activităților guvernamentale și ale companiilor mari, în special multinaționale, precum și a finanțării partidelor politice, oferind competențe și expertiză pentru consolidarea capacităților și reclamând transparență și responsabilitate; întrucât jurnaliștii care relatează despre corupție și crima organizată sunt din ce în ce mai vizați și din ce în ce mai hărțuiți de grupurile criminalității organizate, de „puterea paralelă” și de autoritățile publice, în special în țările în curs de dezvoltare;

| R. | întrucât libertatea și independența presei și celorlalte mijloace de comunicare în masă, atât pe internet cât și offline, sunt esențiale pentru a asigura transparența și controlul necesare pentru a combate corupția, oferind o platformă pentru expunerea actelor de corupție și acordând cetățenilor și al societății acces la informații; |
| --- | --- |

R.

întrucât libertatea și independența presei și celorlalte mijloace de comunicare în masă, atât pe internet cât și offline, sunt esențiale pentru a asigura transparența și controlul necesare pentru a combate corupția, oferind o platformă pentru expunerea actelor de corupție și acordând cetățenilor și al societății acces la informații;

| S. | întrucât datele publice și un guvern transparent capacitează cetățenii, oferindu-le acces la informații privind cheltuielile și bugetele guvernamentale; |
| --- | --- |

S.

întrucât datele publice și un guvern transparent capacitează cetățenii, oferindu-le acces la informații privind cheltuielile și bugetele guvernamentale;

| T. | întrucât persoanele care denunță nereguli sunt vitale pentru expunerea corupției, fraudei, gestionării defectuoase și a încălcărilor drepturilor omului, în ciuda riscurilor personale mari, și întrucât lipsa protecției împotriva represaliilor, controlul asupra informațiilor, legile privind calomnia și defăimarea și investigarea necorespunzătoare a faptelor relatate de denunțători pot conduce atât la o descurajare generală în semnalarea unor astfel de cazuri, cât și la punerea în pericol a siguranței personale a acestora și a familiilor lor; întrucât UE are datoria de a-i proteja pe denunțători, utilizând în cel mai eficient mod posibil în special instrumentele de cooperare, cum ar fi Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO); |
| --- | --- |

T.

întrucât persoanele care denunță nereguli sunt vitale pentru expunerea corupției, fraudei, gestionării defectuoase și a încălcărilor drepturilor omului, în ciuda riscurilor personale mari, și întrucât lipsa protecției împotriva represaliilor, controlul asupra informațiilor, legile privind calomnia și defăimarea și investigarea necorespunzătoare a faptelor relatate de denunțători pot conduce atât la o descurajare generală în semnalarea unor astfel de cazuri, cât și la punerea în pericol a siguranței personale a acestora și a familiilor lor; întrucât UE are datoria de a-i proteja pe denunțători, utilizând în cel mai eficient mod posibil în special instrumentele de cooperare, cum ar fi Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO);

| U. | întrucât situațiile de urgență și ajutoarele primite oferă oportunități pentru corupție, datorită naturii activităților, complexității acțiunilor și actorilor care le realizează, și întrucât aceste „oportunități” includ mita, obstrucția, extorcarea cu care se confruntă personalul agențiilor de ajutor, abateri ale personalului agențiilor de ajutor, frauda, contabilitatea falsă, deturnarea ajutorului primit și exploatarea celor nevoiași și alimentează un sentiment general de exasperare cu privire la orice autoritate publică; întrucât însușirea ilegală a ajutorului umanitar reprezintă o încălcare gravă a dreptului umanitar internațional; |
| --- | --- |

U.

întrucât situațiile de urgență și ajutoarele primite oferă oportunități pentru corupție, datorită naturii activităților, complexității acțiunilor și actorilor care le realizează, și întrucât aceste „oportunități” includ mita, obstrucția, extorcarea cu care se confruntă personalul agențiilor de ajutor, abateri ale personalului agențiilor de ajutor, frauda, contabilitatea falsă, deturnarea ajutorului primit și exploatarea celor nevoiași și alimentează un sentiment general de exasperare cu privire la orice autoritate publică; întrucât însușirea ilegală a ajutorului umanitar reprezintă o încălcare gravă a dreptului umanitar internațional;

| V. | întrucât 25 % din numărul total al anchetelor inițiate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) s-au referit la ajutorul extern european pentru țări terțe, și întrucât în urma acestor anchete au fost recuperate 17,5 milioane EUR (12); |
| --- | --- |

V.

întrucât 25 % din numărul total al anchetelor inițiate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) s-au referit la ajutorul extern european pentru țări terțe, și întrucât în urma acestor anchete au fost recuperate 17,5 milioane EUR (12);

| W. | întrucât ajutorul UE pentru țările în curs de dezvoltare s-ar putea irosi în absența unui sistem care să includă un sistem adecvat de echilibru al puterilor în țările beneficiare, precum și a unui sistem complet independent de monitorizare a integrității, care să completeze utilizarea fondurilor; |
| --- | --- |

W.

întrucât ajutorul UE pentru țările în curs de dezvoltare s-ar putea irosi în absența unui sistem care să includă un sistem adecvat de echilibru al puterilor în țările beneficiare, precum și a unui sistem complet independent de monitorizare a integrității, care să completeze utilizarea fondurilor;

| X. | întrucât există afirmații potrivit cărora băncile publice europene, fie ele instituții ale UE (BEI) sau bănci ai căror acționari sunt în majoritate state membre ale UE (BERD), au fost implicate în scandaluri de corupție legate de operațiunile lor în afara Uniunii Europene; |
| --- | --- |

X.

întrucât există afirmații potrivit cărora băncile publice europene, fie ele instituții ale UE (BEI) sau bănci ai căror acționari sunt în majoritate state membre ale UE (BERD), au fost implicate în scandaluri de corupție legate de operațiunile lor în afara Uniunii Europene;

| Y. | întrucât donatorii și instituțiile financiare internaționale (IFI), cum ar fi Banca Mondială (BM) și Fondul Monetar Internațional (FMI), ar trebui să impulsioneze o reformă reală a guvernării în țările debitoare și să contribuie la o combatere efectivă a corupției, inclusiv prin evaluarea și contracararea riscurilor dovedite de corupție și degradare a drepturilor omului asociate cu numeroase măsuri impuse în contextul programelor de ajustare structurală (PAS), cum ar fi privatizarea întreprinderilor și resurselor de stat; |
| --- | --- |

Y.

întrucât donatorii și instituțiile financiare internaționale (IFI), cum ar fi Banca Mondială (BM) și Fondul Monetar Internațional (FMI), ar trebui să impulsioneze o reformă reală a guvernării în țările debitoare și să contribuie la o combatere efectivă a corupției, inclusiv prin evaluarea și contracararea riscurilor dovedite de corupție și degradare a drepturilor omului asociate cu numeroase măsuri impuse în contextul programelor de ajustare structurală (PAS), cum ar fi privatizarea întreprinderilor și resurselor de stat;

| Z. | întrucât traficul de ființe umane se bazează foarte mult pe rețele complexe și corupte, care sunt prezente în toate sectoarele guvernării, în administrația publică, în aplicarea legii și în sectorul privat din țările de origine, de tranzit și de destinație a victimelor, și întrucât corupția slăbește acțiunile celor care combat traficul, prin corupția înregistrată în poliție și la nivelul personalului judiciar și în cadrul procedurilor de arestare și urmărire penală a traficanților, în acordarea de asistență juridică și în protecția martorilor victimelor traficului de ființe umane; |
| --- | --- |

Z.

întrucât traficul de ființe umane se bazează foarte mult pe rețele complexe și corupte, care sunt prezente în toate sectoarele guvernării, în administrația publică, în aplicarea legii și în sectorul privat din țările de origine, de tranzit și de destinație a victimelor, și întrucât corupția slăbește acțiunile celor care combat traficul, prin corupția înregistrată în poliție și la nivelul personalului judiciar și în cadrul procedurilor de arestare și urmărire penală a traficanților, în acordarea de asistență juridică și în protecția martorilor victimelor traficului de ființe umane;

| AA. | întrucât corupția și abaterile înregistrate la nivelul forțelor armate, în sectorul apărării, în rândul autorităților de aplicare a legii și al forțelor de menținere a păcii provoacă riscuri grave pentru viața, integritatea fizică, protecția, libertatea și drepturile cetățenilor din țările în curs de dezvoltare, și întrucât sectorul apărării și al achizițiilor pentru apărare continuă să fie caracterizate de niveluri inacceptabile de corupție și sunt, cu precădere, protejate de secretul în numele securității naționale; întrucât achizițiile publice pentru aprovizionarea cu echipamente de securitate ar trebui controlată strict; |
| --- | --- |

AA.

întrucât corupția și abaterile înregistrate la nivelul forțelor armate, în sectorul apărării, în rândul autorităților de aplicare a legii și al forțelor de menținere a păcii provoacă riscuri grave pentru viața, integritatea fizică, protecția, libertatea și drepturile cetățenilor din țările în curs de dezvoltare, și întrucât sectorul apărării și al achizițiilor pentru apărare continuă să fie caracterizate de niveluri inacceptabile de corupție și sunt, cu precădere, protejate de secretul în numele securității naționale; întrucât achizițiile publice pentru aprovizionarea cu echipamente de securitate ar trebui controlată strict;

| AB. | întrucât utilizarea societăților militare și de securitate private (SMSP) atât de către actorii publici, cât și de către cei privați, a crescut exponențial în ultimii douăzeci de ani, și întrucât, datorită naturii activităților lor, SMSP sunt deosebit de vulnerabile la corupție și au fost acuzate de grave încălcări ale drepturilor omului, deși operează în cea mai mare parte într-un domeniu aflat în afara reglementării stricte, fără responsabilitatea publică care este, în general, impusă forțelor armate; |
| --- | --- |

AB.

întrucât utilizarea societăților militare și de securitate private (SMSP) atât de către actorii publici, cât și de către cei privați, a crescut exponențial în ultimii douăzeci de ani, și întrucât, datorită naturii activităților lor, SMSP sunt deosebit de vulnerabile la corupție și au fost acuzate de grave încălcări ale drepturilor omului, deși operează în cea mai mare parte într-un domeniu aflat în afara reglementării stricte, fără responsabilitatea publică care este, în general, impusă forțelor armate;

| AC. | întrucât nivelul de implementare, utilizare și eficiență al asistenței juridice reciproce și al mecanismelor de recuperare a creanțelor în temeiul capitolelor IV și V din CIC a ONU rămâne scăzut în rândul statelor părți la aceasta din urmă, și întrucât aceste state părți sunt încă în curs de a-și îndeplini în totalitate obligațiile care le revin în temeiul capitolelor IV („Cooperarea internațională”) și V („Recuperarea creanțelor”) din Convenția privind cooperarea internațională și, în special, încă nu și-au îndeplinit în mod suficient obligațiile de asistență judiciară reciprocă, în conformitate cu articolul 46 din CIC a ONU; |
| --- | --- |

AC.

întrucât nivelul de implementare, utilizare și eficiență al asistenței juridice reciproce și al mecanismelor de recuperare a creanțelor în temeiul capitolelor IV și V din CIC a ONU rămâne scăzut în rândul statelor părți la aceasta din urmă, și întrucât aceste state părți sunt încă în curs de a-și îndeplini în totalitate obligațiile care le revin în temeiul capitolelor IV („Cooperarea internațională”) și V („Recuperarea creanțelor”) din Convenția privind cooperarea internațională și, în special, încă nu și-au îndeplinit în mod suficient obligațiile de asistență judiciară reciprocă, în conformitate cu articolul 46 din CIC a ONU;

| AD. | întrucât un comerț global al armelor și munițiilor defectuos reglementat și opac alimentează conflictele, corupția, sărăcia, încălcarea drepturilor omului și impunitatea; |
| --- | --- |

AD.

întrucât un comerț global al armelor și munițiilor defectuos reglementat și opac alimentează conflictele, corupția, sărăcia, încălcarea drepturilor omului și impunitatea;

| AE. | întrucât marea corupție în țările în curs de dezvoltare apare mai ales cu complicitatea și chiar cu ajutorul anumitor oameni de afaceri, avocați, instituții financiare și funcționari publici din țările dezvoltate, inclusiv din statele membre ale UE, și întrucât, încălcând flagrant reglementările privind combaterea spălării banilor de la nivelul UE și de la nivel internațional, aceste instituții și corporații au oferit canale pentru spălarea veniturilor provenite din corupție în țările dezvoltate și în cele în curs de dezvoltare, pentru a crea structuri opace și pentru a-și ascunde activele în „jurisdicții secrete”; |
| --- | --- |

AE.

întrucât marea corupție în țările în curs de dezvoltare apare mai ales cu complicitatea și chiar cu ajutorul anumitor oameni de afaceri, avocați, instituții financiare și funcționari publici din țările dezvoltate, inclusiv din statele membre ale UE, și întrucât, încălcând flagrant reglementările privind combaterea spălării banilor de la nivelul UE și de la nivel internațional, aceste instituții și corporații au oferit canale pentru spălarea veniturilor provenite din corupție în țările dezvoltate și în cele în curs de dezvoltare, pentru a crea structuri opace și pentru a-și ascunde activele în „jurisdicții secrete”;

| AF. | întrucât o perspectivă bazată pe drepturile omului asupra politicilor anticorupție întărește percepția generală că, pe lângă fondurile publice, sunt afectate de corupție și drepturile individuale, și oportunitățile cetățenilor; întrucât asocierea strânsă între mișcările internaționale anticorupție și cele pentru drepturile omului va ridica gradul de conștientizare a opiniei publice și va intensifica exigența acesteia pentru deschidere, responsabilitate și justiție, și întrucât corelarea actelor de corupție cu încălcări ale drepturilor omului creează noi posibilități de acțiune, în special în cazul în care corupția poate fi combătută prin intermediul mecanismelor naționale, regionale și internaționale existente de monitorizare a respectării drepturilor omului, |
| --- | --- |

AF.

întrucât o perspectivă bazată pe drepturile omului asupra politicilor anticorupție întărește percepția generală că, pe lângă fondurile publice, sunt afectate de corupție și drepturile individuale, și oportunitățile cetățenilor; întrucât asocierea strânsă între mișcările internaționale anticorupție și cele pentru drepturile omului va ridica gradul de conștientizare a opiniei publice și va intensifica exigența acesteia pentru deschidere, responsabilitate și justiție, și întrucât corelarea actelor de corupție cu încălcări ale drepturilor omului creează noi posibilități de acțiune, în special în cazul în care corupția poate fi combătută prin intermediul mecanismelor naționale, regionale și internaționale existente de monitorizare a respectării drepturilor omului,

Coerența între politicile interne și cele externe

| 1. | consideră că UE poate deveni un lider credibil și influent în lupta împotriva corupției numai dacă abordează într-un mod corespunzător problemele crimei organizate, corupției și spălării de bani pe teritoriul propriu; salută, în această privință, „Raportul UE privind anticorupția”, ce urmează a fi prezentat de către Comisie; speră că identificarea de către Comisie a zonelor vulnerabile în fața corupției din statele membre va ajuta la intensificarea eforturilor anticorupție, va facilita schimbul de bune practici, va puncta tendințele UE și va stimula învățarea inter pares și respectarea în mai mare măsură a angajamentelor UE și a celor internaționale; invită Comisia să prezinte inițiative privind politicile UE în domeniul anticorupției, cum ar fi un plan de acțiune al UE împotriva corupției; |
| --- | --- |

1.

consideră că UE poate deveni un lider credibil și influent în lupta împotriva corupției numai dacă abordează într-un mod corespunzător problemele crimei organizate, corupției și spălării de bani pe teritoriul propriu; salută, în această privință, „Raportul UE privind anticorupția”, ce urmează a fi prezentat de către Comisie; speră că identificarea de către Comisie a zonelor vulnerabile în fața corupției din statele membre va ajuta la intensificarea eforturilor anticorupție, va facilita schimbul de bune practici, va puncta tendințele UE și va stimula învățarea inter pares și respectarea în mai mare măsură a angajamentelor UE și a celor internaționale; invită Comisia să prezinte inițiative privind politicile UE în domeniul anticorupției, cum ar fi un plan de acțiune al UE împotriva corupției;

| 2. | salută, în această privință, renegocierea Directivei privind impozitarea veniturilor, care are drept scop să pună efectiv capăt secretului bancar; consideră că întărirea reglementării și transparența în ceea ce privește registrele comerțului și registrele trusturilor din toate statele membre ale UE este o condiție indispensabilă pentru combaterea corupției, atât în UE, cât și în țările terțe; consideră că normele UE ar trebui să impună o obligație de înregistrare a tuturor structurilor legale și a datelor referitoare la beneficiarii lor reali, iar aceste informații ar trebui publicate online, clasificate electronic și prezentate într-un format consultabil, astfel încât să poată fi consultate în mod gratuit; |
| --- | --- |

2.

salută, în această privință, renegocierea Directivei privind impozitarea veniturilor, care are drept scop să pună efectiv capăt secretului bancar; consideră că întărirea reglementării și transparența în ceea ce privește registrele comerțului și registrele trusturilor din toate statele membre ale UE este o condiție indispensabilă pentru combaterea corupției, atât în UE, cât și în țările terțe; consideră că normele UE ar trebui să impună o obligație de înregistrare a tuturor structurilor legale și a datelor referitoare la beneficiarii lor reali, iar aceste informații ar trebui publicate online, clasificate electronic și prezentate într-un format consultabil, astfel încât să poată fi consultate în mod gratuit;

| 3. | consideră că UE ar trebui să urmeze exemplul Statelor Unite în aplicarea Actului privind răspunderea conform statului de drept în cazul Serghei Magnițchi din 2012 și să adopte un act legislativ similar la nivelul UE, ca un cadru emblematic și operațional de stabilire a unei legături între corupție și încălcarea drepturilor omului; solicită, prin urmare, Consiliului să adopte o decizie de stabilire a unei liste UE comune a funcționarilor implicați în moartea lui Serghei Magnițchi, în mușamalizarea judiciară ulterioară și în hărțuirea permanentă și susținută a familiei acestuia; adaugă că această decizie a Consiliului impune sancțiuni orientate precis asupra acelor funcționari, cum ar fi interdicția de viză în întreaga UE și ordinul de înghețare a tuturor active financiare pe care aceștia sau rudele apropiate le dețin pe teritoriul Uniunii Europene; invită Comisia să elaboreze un plan de acțiune în vederea creării unui mecanism de înregistrare într-o bază de date și de impunere a unor sancțiuni similare oficialilor din țările terțe (inclusiv ofițeri de poliție, procurori și judecători) implicați în încălcări grave ale drepturilor omului și în „manipulări” judiciare îndreptate împotriva persoanelor care semnalează nereguli, a jurnaliștilor care raportează cazuri de corupție și a activiștilor pentru drepturile omului din țările terțe; subliniază că criteriile de includere pe listă trebuie să se bazeze pe surse bine documentate, convergente și independente, precum și pe dovezi convingătoare, oferind celor vizați posibilitatea de a recurge la căi de atac; |
| --- | --- |

3.

consideră că UE ar trebui să urmeze exemplul Statelor Unite în aplicarea Actului privind răspunderea conform statului de drept în cazul Serghei Magnițchi din 2012 și să adopte un act legislativ similar la nivelul UE, ca un cadru emblematic și operațional de stabilire a unei legături între corupție și încălcarea drepturilor omului; solicită, prin urmare, Consiliului să adopte o decizie de stabilire a unei liste UE comune a funcționarilor implicați în moartea lui Serghei Magnițchi, în mușamalizarea judiciară ulterioară și în hărțuirea permanentă și susținută a familiei acestuia; adaugă că această decizie a Consiliului impune sancțiuni orientate precis asupra acelor funcționari, cum ar fi interdicția de viză în întreaga UE și ordinul de înghețare a tuturor active financiare pe care aceștia sau rudele apropiate le dețin pe teritoriul Uniunii Europene; invită Comisia să elaboreze un plan de acțiune în vederea creării unui mecanism de înregistrare într-o bază de date și de impunere a unor sancțiuni similare oficialilor din țările terțe (inclusiv ofițeri de poliție, procurori și judecători) implicați în încălcări grave ale drepturilor omului și în „manipulări” judiciare îndreptate împotriva persoanelor care semnalează nereguli, a jurnaliștilor care raportează cazuri de corupție și a activiștilor pentru drepturile omului din țările terțe; subliniază că criteriile de includere pe listă trebuie să se bazeze pe surse bine documentate, convergente și independente, precum și pe dovezi convingătoare, oferind celor vizați posibilitatea de a recurge la căi de atac;

Responsabilitatea și transparența ajutorului extern și a bugetelor publice

| 4. | sprijină întru totul angajamentul UE de a-și însuși și de a integra în toate politicile sale de dezvoltare conceptul de asumare democratică a responsabilităților, care reprezintă participarea efectivă și deplină a populației la elaborarea, implementarea și monitorizarea politicilor și a strategiilor de dezvoltare ale donatorilor și guvernelor partenere; consideră că o astfel de politică încurajează implicarea beneficiarilor programelor și, prin urmare, contribuie la o monitorizare mai atentă și o responsabilitate mai mare în lupta împotriva corupției; încurajează Comisia și statele membre să aplice principiul condiționării programelor de ajutor pentru dezvoltare de respectarea normelor internaționale anticorupție și să introducă o clauză anticorupție în contractele de achiziții publice, conform recomandărilor OCDE; solicită Comisiei să continue să promoveze un nivel ridicat de transparență a ajutorului, în formate digitale, lizibile automat și folosind un standard comun pentru a asigura comparabilitatea cu alți donatori și, în special, care să corespundă necesităților guvernelor beneficiare; |
| --- | --- |

4.

sprijină întru totul angajamentul UE de a-și însuși și de a integra în toate politicile sale de dezvoltare conceptul de asumare democratică a responsabilităților, care reprezintă participarea efectivă și deplină a populației la elaborarea, implementarea și monitorizarea politicilor și a strategiilor de dezvoltare ale donatorilor și guvernelor partenere; consideră că o astfel de politică încurajează implicarea beneficiarilor programelor și, prin urmare, contribuie la o monitorizare mai atentă și o responsabilitate mai mare în lupta împotriva corupției; încurajează Comisia și statele membre să aplice principiul condiționării programelor de ajutor pentru dezvoltare de respectarea normelor internaționale anticorupție și să introducă o clauză anticorupție în contractele de achiziții publice, conform recomandărilor OCDE; solicită Comisiei să continue să promoveze un nivel ridicat de transparență a ajutorului, în formate digitale, lizibile automat și folosind un standard comun pentru a asigura comparabilitatea cu alți donatori și, în special, care să corespundă necesităților guvernelor beneficiare;

| 5. | subliniază că, pentru a garanta faptul că instrumentele de combinare sporesc eficacitatea finanțării pentru dezvoltare, trebuie revizuită guvernanța acestora, în vederea creșterii transparenței criteriilor de selecție a proiectelor și a răspunderii față de societate în ansamblu; reamintește că stabilirea unui număr critic de cerințe minime pentru selecția, monitorizarea și evaluarea proiectelor ar putea facilita comparabilitatea acestora și ar constitui o bază coerentă pentru informarea cu privire la efectuarea operațiunilor; constată că ar trebui prezentate sistematic rapoarte cu privire la evoluțiile proiectelor și la impactul dezvoltării acestora pentru a se justifica utilizarea resurselor provenite din ajutoare prin intermediul facilităților de combinare, nu numai în fața donatorilor și a instituțiilor financiare europene implicate, ci și în fața publicului larg; |
| --- | --- |

5.

subliniază că, pentru a garanta faptul că instrumentele de combinare sporesc eficacitatea finanțării pentru dezvoltare, trebuie revizuită guvernanța acestora, în vederea creșterii transparenței criteriilor de selecție a proiectelor și a răspunderii față de societate în ansamblu; reamintește că stabilirea unui număr critic de cerințe minime pentru selecția, monitorizarea și evaluarea proiectelor ar putea facilita comparabilitatea acestora și ar constitui o bază coerentă pentru informarea cu privire la efectuarea operațiunilor; constată că ar trebui prezentate sistematic rapoarte cu privire la evoluțiile proiectelor și la impactul dezvoltării acestora pentru a se justifica utilizarea resurselor provenite din ajutoare prin intermediul facilităților de combinare, nu numai în fața donatorilor și a instituțiilor financiare europene implicate, ci și în fața publicului larg;

| 6. | consideră că Comisia ar trebui să impună un nivel maxim de integritate în procedurile de achiziții publice pentru implementarea proiectelor finanțate de UE, în special prin promovarea unei mai mari accesibilități pentru organizațiile locale la procedurile de ofertare; subliniază că o perspectivă bazată pe drepturile omului asupra achizițiilor publice beneficiază de participarea unei game mai largi de actori, și anume cei afectați de procesul de ofertare (cum ar fi asociațiile de proprietari de terenuri sau grupurile defavorizate); consideră că o perspectivă bazată pe drepturile omului asupra achizițiilor încurajează, de asemenea, autoritățile să ofere grupurilor dezavantajate posibilitatea de a concura în procedurile de achiziții publice și să extindă criteriile de evaluare a societăților în cadrul acestor proceduri; reamintește că rezultatele monitorizării proiectelor în cooperare cu societatea civilă și cu autoritățile locale implicate este esențială pentru a stabili dacă fondurile UE sunt utilizate corespunzător; solicită Comisiei să nu acorde proiecte contractanților ai căror proprietari beneficiari nu sunt cunoscuți sau a căror societate are o structură care le permite să realizeze cu ușurință ajustări ale prețului de transfer; |
| --- | --- |

6.

consideră că Comisia ar trebui să impună un nivel maxim de integritate în procedurile de achiziții publice pentru implementarea proiectelor finanțate de UE, în special prin promovarea unei mai mari accesibilități pentru organizațiile locale la procedurile de ofertare; subliniază că o perspectivă bazată pe drepturile omului asupra achizițiilor publice beneficiază de participarea unei game mai largi de actori, și anume cei afectați de procesul de ofertare (cum ar fi asociațiile de proprietari de terenuri sau grupurile defavorizate); consideră că o perspectivă bazată pe drepturile omului asupra achizițiilor încurajează, de asemenea, autoritățile să ofere grupurilor dezavantajate posibilitatea de a concura în procedurile de achiziții publice și să extindă criteriile de evaluare a societăților în cadrul acestor proceduri; reamintește că rezultatele monitorizării proiectelor în cooperare cu societatea civilă și cu autoritățile locale implicate este esențială pentru a stabili dacă fondurile UE sunt utilizate corespunzător; solicită Comisiei să nu acorde proiecte contractanților ai căror proprietari beneficiari nu sunt cunoscuți sau a căror societate are o structură care le permite să realizeze cu ușurință ajustări ale prețului de transfer;

| 7. | îndeamnă UE să sporească transparența, sprijinind crearea unui sistem global de identificare a angajamentelor de acordare de ajutor, pentru a putea determina statele donatoare să își ducă la îndeplinire promisiunile de ajutor și să își asume responsabilitate pentru proiectele, instituțiile sau grupurile pe care le sprijină; |
| --- | --- |

7.

îndeamnă UE să sporească transparența, sprijinind crearea unui sistem global de identificare a angajamentelor de acordare de ajutor, pentru a putea determina statele donatoare să își ducă la îndeplinire promisiunile de ajutor și să își asume responsabilitate pentru proiectele, instituțiile sau grupurile pe care le sprijină;

| 8. | reamintește, în plus, necesitatea de a stopa tehnicile corupte în cadrul implementării proiectelor finanțate de UE, cum ar fi umflarea costurilor proiectelor, plățile pentru proiecte și angajați fictivi, utilizarea inadecvată și coruptă a compensațiilor economice și/sau industriale, furtul pur și simplu din fondurile de stat, cheltuielile de călătorie umflate și mita, printre altele; insistă, prin urmare, asupra necesității de a monitoriza întreaga lungime a lanțului de finanțare UE, inclusiv elaborarea politicilor și reglementarea, planificarea și bugetarea, finanțarea, transferurile fiscale, managementul și dezvoltarea programului, ofertarea și achizițiile publice, construcția, operarea și întreținerea, precum și plata pentru servicii; |
| --- | --- |

8.

reamintește, în plus, necesitatea de a stopa tehnicile corupte în cadrul implementării proiectelor finanțate de UE, cum ar fi umflarea costurilor proiectelor, plățile pentru proiecte și angajați fictivi, utilizarea inadecvată și coruptă a compensațiilor economice și/sau industriale, furtul pur și simplu din fondurile de stat, cheltuielile de călătorie umflate și mita, printre altele; insistă, prin urmare, asupra necesității de a monitoriza întreaga lungime a lanțului de finanțare UE, inclusiv elaborarea politicilor și reglementarea, planificarea și bugetarea, finanțarea, transferurile fiscale, managementul și dezvoltarea programului, ofertarea și achizițiile publice, construcția, operarea și întreținerea, precum și plata pentru servicii;

| 9. | sugerează Comisiei să facă publice mecanismele de raportare din cadrul OLAF cu privire la utilizarea necorespunzătoare a fondurilor UE în de către participanții la licitațiile publice și beneficiarii ajutorului UE și să elaboreze o serie de orientări de politică privind tratarea informațiilor oferite de persoanele din interior care semnalează acest tip de abuzuri în țările terțe, permițând un curs corespunzător al acestora, un feedback și protecția împotriva represaliilor, acordând o atenție deosebită situației celor mai vulnerabile grupuri, îndeosebi femeilor, din multe țări în curs de dezvoltare, întrucât acestea sunt în mod special expuse riscului de a fi ținte ale corupției, sunt dispuse să coopereze pentru denunțarea acesteia, dar sunt și mai vulnerabile și mai stigmatizate în cazul în care cooperează; |
| --- | --- |

9.

sugerează Comisiei să facă publice mecanismele de raportare din cadrul OLAF cu privire la utilizarea necorespunzătoare a fondurilor UE în de către participanții la licitațiile publice și beneficiarii ajutorului UE și să elaboreze o serie de orientări de politică privind tratarea informațiilor oferite de persoanele din interior care semnalează acest tip de abuzuri în țările terțe, permițând un curs corespunzător al acestora, un feedback și protecția împotriva represaliilor, acordând o atenție deosebită situației celor mai vulnerabile grupuri, îndeosebi femeilor, din multe țări în curs de dezvoltare, întrucât acestea sunt în mod special expuse riscului de a fi ținte ale corupției, sunt dispuse să coopereze pentru denunțarea acesteia, dar sunt și mai vulnerabile și mai stigmatizate în cazul în care cooperează;

| 10. | subliniază faptul că UE trebuie să reliefeze importanța punerii în aplicare a dreptului la participare și a dreptului de acces la informații și la mecanismele de răspundere publică precum datele deschise, acestea constituind principii fundamentale ale democrației în toate platformele de dialog cu țările terțe, inclusiv în relațiile bilaterale și în relațiile la cel mai înalt nivel; subliniază că libertatea presei și a mass-mediei, atât în mediul online cât și în cel offline, este fundamentală în acest sens; sugerează ca UE să finanțeze proiecte în țări terțe pentru a sprijini transpunerea în practică a acestor principii, în special în țările aflate într-un proces de democratizare, contribuind la integrarea dimensiunii de gen și asigurându-se că aceste procese implică societatea civilă, în special apărătorii drepturilor omului, sindicatele, femeile și grupurile deosebit de vulnerabile, precum și oferind asistență în formularea legilor necesare pentru o protecție eficace a celor care semnalează nereguli; |
| --- | --- |

10.

subliniază faptul că UE trebuie să reliefeze importanța punerii în aplicare a dreptului la participare și a dreptului de acces la informații și la mecanismele de răspundere publică precum datele deschise, acestea constituind principii fundamentale ale democrației în toate platformele de dialog cu țările terțe, inclusiv în relațiile bilaterale și în relațiile la cel mai înalt nivel; subliniază că libertatea presei și a mass-mediei, atât în mediul online cât și în cel offline, este fundamentală în acest sens; sugerează ca UE să finanțeze proiecte în țări terțe pentru a sprijini transpunerea în practică a acestor principii, în special în țările aflate într-un proces de democratizare, contribuind la integrarea dimensiunii de gen și asigurându-se că aceste procese implică societatea civilă, în special apărătorii drepturilor omului, sindicatele, femeile și grupurile deosebit de vulnerabile, precum și oferind asistență în formularea legilor necesare pentru o protecție eficace a celor care semnalează nereguli;

| 11. | constată, în această privință, că UE trebuie să conducă prin puterea exemplului; insistă ca UE și statele sale membre să se implice în mod activ în inițiativele internaționale pentru o mai mare transparență bugetară, cum ar fi Parteneriatul pentru o guvernare deschisă, Inițiativa pentru un buget deschis și Inițiativa internațională pentru transparența ajutorului, promovând astfel de angajamente din partea țărilor partenere, ca imperative ale standardelor internaționale privind drepturile omului; |
| --- | --- |

11.

constată, în această privință, că UE trebuie să conducă prin puterea exemplului; insistă ca UE și statele sale membre să se implice în mod activ în inițiativele internaționale pentru o mai mare transparență bugetară, cum ar fi Parteneriatul pentru o guvernare deschisă, Inițiativa pentru un buget deschis și Inițiativa internațională pentru transparența ajutorului, promovând astfel de angajamente din partea țărilor partenere, ca imperative ale standardelor internaționale privind drepturile omului;

| 12. | invită Comisia să propună o extindere a definiției apărătorilor drepturilor omului în Orientările UE privind apărătorii drepturilor omului, pentru a include și activiștii anticorupție, jurnaliștii de investigație și, în special, persoanele care semnalează nereguli; |
| --- | --- |

12.

invită Comisia să propună o extindere a definiției apărătorilor drepturilor omului în Orientările UE privind apărătorii drepturilor omului, pentru a include și activiștii anticorupție, jurnaliștii de investigație și, în special, persoanele care semnalează nereguli;

| 13. | subliniază faptul că UE, ca donator de prim rang la nivel mondial, ar trebui să urmeze și să extindă exemplele recente de condiționare a ajutorului extern al UE de reforme bugetare, în direcția unei mai mari transparențe, de acces la date și la procese participative, și ar trebui să-și armonizeze, în acest sens, orientările cu alți donatori; consideră că UE ar trebui să stabilească o serie de repere și de criterii clare și publice, vizând o abordare bazată pe stimulente pentru guvernele beneficiare, pentru a-și deschide procesele bugetare și a integra în acțiunile lor transparența, participarea publică și componente de supraveghere, prin instruire sau asistență tehnică; solicită insistent UE să promoveze și să sprijine dezvoltarea unui mediu favorabil pentru organismele de supraveghere din țările în curs de dezvoltare (inclusiv pentru parlamente, curți de conturi, organizații ale societății civile și mass-media), pentru ca acestea să-și îndeplinească funcțiile de bază și să combată, astfel, corupția; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că UE, ca donator de prim rang la nivel mondial, ar trebui să urmeze și să extindă exemplele recente de condiționare a ajutorului extern al UE de reforme bugetare, în direcția unei mai mari transparențe, de acces la date și la procese participative, și ar trebui să-și armonizeze, în acest sens, orientările cu alți donatori; consideră că UE ar trebui să stabilească o serie de repere și de criterii clare și publice, vizând o abordare bazată pe stimulente pentru guvernele beneficiare, pentru a-și deschide procesele bugetare și a integra în acțiunile lor transparența, participarea publică și componente de supraveghere, prin instruire sau asistență tehnică; solicită insistent UE să promoveze și să sprijine dezvoltarea unui mediu favorabil pentru organismele de supraveghere din țările în curs de dezvoltare (inclusiv pentru parlamente, curți de conturi, organizații ale societății civile și mass-media), pentru ca acestea să-și îndeplinească funcțiile de bază și să combată, astfel, corupția;

| 14. | subliniază că, pe de o parte, UE ar trebui să utilizeze cadrul „parteneriatelor avansate” cu țările terțe pentru a exercita presiuni, într-un mod eficace, asupra regimurilor afectate de corupție endemică, pentru ca acestea să adopte reforme în vederea implementării principiilor amintite mai sus; consideră că dialogul politic, presiunea și cooperarea realizate de UE în direcția impunerii reformelor ar trebui să fie vizibile și transparente și ar trebui să integreze mecanisme de monitorizare adecvate și ambițioase; consideră că UE ar trebui să condamne public adoptarea legilor care restricționează libertatea media și activitățile societății civile, acestea fiind elemente esențiale ale responsabilității, consideră că ar trebui elaborate strategii de adaptare a relațiilor cu aceste țări astfel încât reformele să fie promovate într-un mod vizibil; subliniază necesitatea integrării unor clauze clar definite și monitorizate privind drepturile omului în acordurile cu țările terțe, care să permită suspendarea oricărui acord de parteneriat în cazul unor încălcări majore ale drepturilor omului; |
| --- | --- |

14.

subliniază că, pe de o parte, UE ar trebui să utilizeze cadrul „parteneriatelor avansate” cu țările terțe pentru a exercita presiuni, într-un mod eficace, asupra regimurilor afectate de corupție endemică, pentru ca acestea să adopte reforme în vederea implementării principiilor amintite mai sus; consideră că dialogul politic, presiunea și cooperarea realizate de UE în direcția impunerii reformelor ar trebui să fie vizibile și transparente și ar trebui să integreze mecanisme de monitorizare adecvate și ambițioase; consideră că UE ar trebui să condamne public adoptarea legilor care restricționează libertatea media și activitățile societății civile, acestea fiind elemente esențiale ale responsabilității, consideră că ar trebui elaborate strategii de adaptare a relațiilor cu aceste țări astfel încât reformele să fie promovate într-un mod vizibil; subliniază necesitatea integrării unor clauze clar definite și monitorizate privind drepturile omului în acordurile cu țările terțe, care să permită suspendarea oricărui acord de parteneriat în cazul unor încălcări majore ale drepturilor omului;

| 15. | sprijină transparența sporită a luării deciziilor privind investițiile de bani publici europeni, și anume în proiecte ale BEI și ale BERD care pot avea un impact negativ asupra drepturilor omului; solicită insistent ca BEI și BERD să-și consolideze politicile antifraudă și anticorupție, pentru a asigura transparența totală a investițiilor în afara Uniunii Europene; subliniază nevoia ca BEI și BERD să se declare dispuse să evite investițiile cu grad mare de risc, mai ales pe cele prin intermediari financiari, și să adopte o abordare bazată pe factorul de risc și o evaluare îmbunătățită a impactului asupra drepturilor omului prezentat de proiectele pe care le susțin, în plus față de executarea procedurilor de precauție, cu accent pe respectarea drepturilor omului și a integrității, pentru toate operațiunile clienților lor; consideră că trebuie acordată atenție deosebită asigurării participării publicului, precum și consultării în prealabil, gratuite și informate, a comunităților afectate la fiecare pas al planificării, punerii în aplicare, monitorizării și evaluării proiectelor finanțate; solicită insistent statelor membre ale UE și Comisiei să-și utilizeze influența ca membri exclusivi ai BEI și ca acționari majoritari ai BERD pentru a impulsiona reforme importante ale acestor instituții, în vederea mai bunei supravegheri democratice a deciziilor și a responsabilității lor; |
| --- | --- |

15.

sprijină transparența sporită a luării deciziilor privind investițiile de bani publici europeni, și anume în proiecte ale BEI și ale BERD care pot avea un impact negativ asupra drepturilor omului; solicită insistent ca BEI și BERD să-și consolideze politicile antifraudă și anticorupție, pentru a asigura transparența totală a investițiilor în afara Uniunii Europene; subliniază nevoia ca BEI și BERD să se declare dispuse să evite investițiile cu grad mare de risc, mai ales pe cele prin intermediari financiari, și să adopte o abordare bazată pe factorul de risc și o evaluare îmbunătățită a impactului asupra drepturilor omului prezentat de proiectele pe care le susțin, în plus față de executarea procedurilor de precauție, cu accent pe respectarea drepturilor omului și a integrității, pentru toate operațiunile clienților lor; consideră că trebuie acordată atenție deosebită asigurării participării publicului, precum și consultării în prealabil, gratuite și informate, a comunităților afectate la fiecare pas al planificării, punerii în aplicare, monitorizării și evaluării proiectelor finanțate; solicită insistent statelor membre ale UE și Comisiei să-și utilizeze influența ca membri exclusivi ai BEI și ca acționari majoritari ai BERD pentru a impulsiona reforme importante ale acestor instituții, în vederea mai bunei supravegheri democratice a deciziilor și a responsabilității lor;

| 16. | consideră că instituțiile financiare internaționale, precum FMI și Grupul Băncii Mondiale, ar trebui să efectueze o evaluare a riscurilor de corupție în cadrul măsurilor propuse țărilor debitoare prin intermediul PAS, precum și o evaluare a impactului acestora asupra drepturilor omului; consideră că PAS ar trebi să includă reforme pentru îmbunătățirea guvernanței și a transparenței; insistă asupra faptului că implementarea programelor ar trebui urmată de sisteme de supraveghere adecvate, cu resurse suficiente și independente, realizând audituri și inspecții frecvente; consideră, de asemenea, că o atenție deosebită ar trebui acordată acaparării terenurilor, evacuărilor forțate, achizițiilor din domeniul apărării, bugetelor de apărare separate și finanțării activităților militare și paramilitare în țările debitoare; solicită insistent statelor membre UE să-și folosească influența ca membri ai FMI și ai Băncii Mondiale pentru a face presiuni în direcția unei transparențe crescute și a unor mecanisme participatorii mai numeroase în cadrul negocierilor PAS și a altor programe de finanțare, precum și să încurajeze un control democratic mai strict al deciziilor și responsabilității; |
| --- | --- |

16.

consideră că instituțiile financiare internaționale, precum FMI și Grupul Băncii Mondiale, ar trebui să efectueze o evaluare a riscurilor de corupție în cadrul măsurilor propuse țărilor debitoare prin intermediul PAS, precum și o evaluare a impactului acestora asupra drepturilor omului; consideră că PAS ar trebi să includă reforme pentru îmbunătățirea guvernanței și a transparenței; insistă asupra faptului că implementarea programelor ar trebui urmată de sisteme de supraveghere adecvate, cu resurse suficiente și independente, realizând audituri și inspecții frecvente; consideră, de asemenea, că o atenție deosebită ar trebui acordată acaparării terenurilor, evacuărilor forțate, achizițiilor din domeniul apărării, bugetelor de apărare separate și finanțării activităților militare și paramilitare în țările debitoare; solicită insistent statelor membre UE să-și folosească influența ca membri ai FMI și ai Băncii Mondiale pentru a face presiuni în direcția unei transparențe crescute și a unor mecanisme participatorii mai numeroase în cadrul negocierilor PAS și a altor programe de finanțare, precum și să încurajeze un control democratic mai strict al deciziilor și responsabilității;

| 17. | invită instituțiile financiare bilaterale și multilaterale, inclusiv Grupul Băncii Mondiale, FMI, băncile regionale de dezvoltare, agențiile de credit pentru export și băncile din sectorul privat, să solicite companiilor extractive și guvernelor să se conformeze cerințelor inițiativei „Publică ce plătești” și/sau standardelor ITIE referitoare la transparența plăților, ca o condiție indispensabilă pentru sprijinirea oricărui proiect; |
| --- | --- |

17.

invită instituțiile financiare bilaterale și multilaterale, inclusiv Grupul Băncii Mondiale, FMI, băncile regionale de dezvoltare, agențiile de credit pentru export și băncile din sectorul privat, să solicite companiilor extractive și guvernelor să se conformeze cerințelor inițiativei „Publică ce plătești” și/sau standardelor ITIE referitoare la transparența plăților, ca o condiție indispensabilă pentru sprijinirea oricărui proiect;

| 18. | salută Planul de acțiune anticorupție al G20 de la Seoul și consideră că impulsul creat poate fi întreținut astfel încât să se asigure un efort coordonat internațional vizând combaterea corupției în zone-cheie; |
| --- | --- |

18.

salută Planul de acțiune anticorupție al G20 de la Seoul și consideră că impulsul creat poate fi întreținut astfel încât să se asigure un efort coordonat internațional vizând combaterea corupției în zone-cheie;

Corupția și politicile pentru dezvoltare

| 19. | subliniază că cele mai sărace persoane din țările în curs de dezvoltare, care depins în cea mai mare măsură de serviciile publice, sunt afectate în mod disproporționat de corupția măruntă, inclusiv de așa-numita „corupție tăcută”, atunci când funcționarii publici nu efectuează serviciile sau contribuțiile pentru care sunt plătiți de guvern (profesori absenți din școlile publice sau doctori absenți din clinicile primare); |
| --- | --- |

19.

subliniază că cele mai sărace persoane din țările în curs de dezvoltare, care depins în cea mai mare măsură de serviciile publice, sunt afectate în mod disproporționat de corupția măruntă, inclusiv de așa-numita „corupție tăcută”, atunci când funcționarii publici nu efectuează serviciile sau contribuțiile pentru care sunt plătiți de guvern (profesori absenți din școlile publice sau doctori absenți din clinicile primare);

| 20. | subliniază faptul că corupția împiedică investițiile străine directe (ISD) și descurajează cooperarea economică a părților terțe cu țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

20.

subliniază faptul că corupția împiedică investițiile străine directe (ISD) și descurajează cooperarea economică a părților terțe cu țările în curs de dezvoltare;

| 21. | consideră că lupta împotriva corupției, inclusiv a paradisurilor fiscale, a evaziunii fiscale și a scurgerilor ilicite de capital, este parte integrantă a unor eforturi mai ample de promovare a bunei guvernanțe, fiind definită, în Agenda 2011 pentru Schimbare (COM(2011)0637), drept una dintre prioritățile principale pentru consolidarea eficacității politicii de dezvoltare a UE. insistă asupra necesității de a începe punerea în aplicare imediată și pe deplin a Convenției ONU împotriva corupției; |
| --- | --- |

21.

consideră că lupta împotriva corupției, inclusiv a paradisurilor fiscale, a evaziunii fiscale și a scurgerilor ilicite de capital, este parte integrantă a unor eforturi mai ample de promovare a bunei guvernanțe, fiind definită, în Agenda 2011 pentru Schimbare (COM(2011)0637), drept una dintre prioritățile principale pentru consolidarea eficacității politicii de dezvoltare a UE. insistă asupra necesității de a începe punerea în aplicare imediată și pe deplin a Convenției ONU împotriva corupției;

| 22. | subliniază că toate eforturile de a combate corupția ar trebui să fie complementate de susținerea față de programele care vizează prevenirea corupției prin educație și campanii de sensibilizare; |
| --- | --- |

22.

subliniază că toate eforturile de a combate corupția ar trebui să fie complementate de susținerea față de programele care vizează prevenirea corupției prin educație și campanii de sensibilizare;

| 23. | amintește angajamentele asumate prin Parteneriatul de la Busan pentru o dezvoltare eficace și solicită UE și statelor sale membre să le pună în aplicare pentru a intensifica eforturile comune de combatere a corupției și a fluxurilor financiare ilicite; |
| --- | --- |

23.

amintește angajamentele asumate prin Parteneriatul de la Busan pentru o dezvoltare eficace și solicită UE și statelor sale membre să le pună în aplicare pentru a intensifica eforturile comune de combatere a corupției și a fluxurilor financiare ilicite;

| 24. | consideră că, pentru a combate și a eradica corupția, este esențială asigurarea coerenței politicilor de dezvoltare; insistă, de asemenea, asupra faptului că este necesară, în cadrul Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare (ICD) și a Fondului european pentru dezvoltare (FED), creșterea asistenței UE în domeniile administrației fiscale și acțiunilor împotriva fraudei fiscale; |
| --- | --- |

24.

consideră că, pentru a combate și a eradica corupția, este esențială asigurarea coerenței politicilor de dezvoltare; insistă, de asemenea, asupra faptului că este necesară, în cadrul Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare (ICD) și a Fondului european pentru dezvoltare (FED), creșterea asistenței UE în domeniile administrației fiscale și acțiunilor împotriva fraudei fiscale;

Îmbunătățirea jurisdicției statelor membre

| 25. | solicită statelor membre ale UE să-și modifice dreptul penal, dacă este necesar, pentru a-și stabili jurisdicția asupra persoanelor de orice naționalitate aflate pe teritoriul lor care au comis acte de corupție sau de deturnare a fondurilor publice, indiferent de locul unde a avut loc infracțiunea, în cazul în care veniturile obținute din aceste activități infracționale se găsesc în statul membru în cauză sau au fost spălate acolo, sau dacă persoana are o „legătură strânsă” cu statul membru, și anume prin cetățenie, reședință sau uzufructul unei societăți cu sediul sau cu filiale în statul membru respectiv; |
| --- | --- |

25.

solicită statelor membre ale UE să-și modifice dreptul penal, dacă este necesar, pentru a-și stabili jurisdicția asupra persoanelor de orice naționalitate aflate pe teritoriul lor care au comis acte de corupție sau de deturnare a fondurilor publice, indiferent de locul unde a avut loc infracțiunea, în cazul în care veniturile obținute din aceste activități infracționale se găsesc în statul membru în cauză sau au fost spălate acolo, sau dacă persoana are o „legătură strânsă” cu statul membru, și anume prin cetățenie, reședință sau uzufructul unei societăți cu sediul sau cu filiale în statul membru respectiv;

| 26. | subliniază, cu toate acestea, că statele membre ale UE ar trebui să fie precaute cu privire la furnizarea către țările terțe a unor informații privind persoanele acuzate de corupție, deturnare de fonduri sau evaziune fiscală, pentru a nu implica pe nedrept apărătorii drepturilor omului, cum s-a întâmplat în cazul lui Ales Bialiatski; |
| --- | --- |

26.

subliniază, cu toate acestea, că statele membre ale UE ar trebui să fie precaute cu privire la furnizarea către țările terțe a unor informații privind persoanele acuzate de corupție, deturnare de fonduri sau evaziune fiscală, pentru a nu implica pe nedrept apărătorii drepturilor omului, cum s-a întâmplat în cazul lui Ales Bialiatski;

| 27. | consideră că legile privind defăimarea și calomnia pot împiedica informarea cu privire la actele de corupție din țările terțe; solicită, de aceea, insistent statelor membre să dea un exemplu și să scoată, în sistemul lor juridic, legile privind defăimarea și calomnia din sfera penală, cel puțin pentru cazurile în care există acuzații legate de crima organizată, corupție și spălare de bani în statele membre și în exterior; |
| --- | --- |

27.

consideră că legile privind defăimarea și calomnia pot împiedica informarea cu privire la actele de corupție din țările terțe; solicită, de aceea, insistent statelor membre să dea un exemplu și să scoată, în sistemul lor juridic, legile privind defăimarea și calomnia din sfera penală, cel puțin pentru cazurile în care există acuzații legate de crima organizată, corupție și spălare de bani în statele membre și în exterior;

| 28. | solicită insistent statelor membre, conform recomandărilor UNCAC, să adopte măsuri legislative sau de altă natură pentru a clasifica drept infracțiune penală îmbogățirea ilicită deliberată – o creștere semnificativă a activelor unui funcționar public pe care acesta nu o poate explica în mod rezonabil în raport cu veniturile sale legitime; |
| --- | --- |

28.

solicită insistent statelor membre, conform recomandărilor UNCAC, să adopte măsuri legislative sau de altă natură pentru a clasifica drept infracțiune penală îmbogățirea ilicită deliberată – o creștere semnificativă a activelor unui funcționar public pe care acesta nu o poate explica în mod rezonabil în raport cu veniturile sale legitime;

Consolidarea capacităților instituțiilor anticorupție

| 29. | salută Declarația de la Jakarta privind principiile pentru agențiile anticorupție, din noiembrie 2012; încurajează UE și statele membre să meargă mai departe și creeze un dinamism la nivel internațional în privința necesității de a rezolva problema lipsei de eficiență în combaterea corupției a instituțiilor anticorupție înființate în multe țări în curs de dezvoltare, în special datorită aranjamentelor lor instituționale, lipsei de independență funcțională față de puterea executivă, lipsei de sprijin politic, a provenienței fondurilor lor, a normelor lor de selecție și de numire a ofițerilor, precum și a puterii lor de executare; |
| --- | --- |

29.

salută Declarația de la Jakarta privind principiile pentru agențiile anticorupție, din noiembrie 2012; încurajează UE și statele membre să meargă mai departe și creeze un dinamism la nivel internațional în privința necesității de a rezolva problema lipsei de eficiență în combaterea corupției a instituțiilor anticorupție înființate în multe țări în curs de dezvoltare, în special datorită aranjamentelor lor instituționale, lipsei de independență funcțională față de puterea executivă, lipsei de sprijin politic, a provenienței fondurilor lor, a normelor lor de selecție și de numire a ofițerilor, precum și a puterii lor de executare;

| 30. | invită UE și statele membre să inițieze elaborarea unor standarde internaționale de independență și eficacitate pentru autoritățile anticorupție, concepute la nivel interguvernamental, în scopul adoptării finale de către Adunarea Generală a ONU, și care să fie echivalente cu Principiile de la Paris pentru instituțiile naționale pentru drepturile omului și să aibă o sferă de aplicare la fel de solidă; subliniază că aceste principii ar trebui utilizate ca repere ale responsabilității printr-o evaluare a performanței verificată la nivel de omologi; |
| --- | --- |

30.

invită UE și statele membre să inițieze elaborarea unor standarde internaționale de independență și eficacitate pentru autoritățile anticorupție, concepute la nivel interguvernamental, în scopul adoptării finale de către Adunarea Generală a ONU, și care să fie echivalente cu Principiile de la Paris pentru instituțiile naționale pentru drepturile omului și să aibă o sferă de aplicare la fel de solidă; subliniază că aceste principii ar trebui utilizate ca repere ale responsabilității printr-o evaluare a performanței verificată la nivel de omologi;

| 31. | invită Comisia să consolideze cooperarea stabilită cu alte state donatoare și cu Organizația Internațională a Instituțiilor Supreme de Audit pentru a dezvolta capacitățile Instituțiilor Supreme de Audit din statele beneficiare de ajutor, în vederea punerii în aplicare a standardelor internaționale pentru Instituțiile Supreme de Audit în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

31.

invită Comisia să consolideze cooperarea stabilită cu alte state donatoare și cu Organizația Internațională a Instituțiilor Supreme de Audit pentru a dezvolta capacitățile Instituțiilor Supreme de Audit din statele beneficiare de ajutor, în vederea punerii în aplicare a standardelor internaționale pentru Instituțiile Supreme de Audit în țările în curs de dezvoltare;

| 32. | invită insistent UE și statele sale membre să încurajeze și să-și arate sprijinul pentru crearea unei Comisii internaționale împotriva corupției, instituite printr-un tratat internațional sau printr-un protocol la CIC a ONU, prin care ar lua ființă un organism internațional de anchetatori penali, cu puteri echivalente cu cele ale autorităților naționale de aplicare a legii și cu organele naționale de urmărire penală, în anchetarea și urmărirea în justiție a infracțiunilor de corupție pe teritoriul național al statelor semnatare, care să fie capabil, de asemenea, să pună sub acuzare persoane în instanțele penale naționale; |
| --- | --- |

32.

invită insistent UE și statele sale membre să încurajeze și să-și arate sprijinul pentru crearea unei Comisii internaționale împotriva corupției, instituite printr-un tratat internațional sau printr-un protocol la CIC a ONU, prin care ar lua ființă un organism internațional de anchetatori penali, cu puteri echivalente cu cele ale autorităților naționale de aplicare a legii și cu organele naționale de urmărire penală, în anchetarea și urmărirea în justiție a infracțiunilor de corupție pe teritoriul național al statelor semnatare, care să fie capabil, de asemenea, să pună sub acuzare persoane în instanțele penale naționale;

| 33. | invită statele membre UE să sprijine crearea funcției de Raportor Special al ONU pentru infracțiunile financiare, corupție și drepturile omului, cu un mandat cuprinzător, inclusiv un plan orientat pe obiective și pe baza unei evaluări periodice a măsurilor anticorupție luate de către state; invită acele state membre ale UE care au semnat, dar încă nu au ratificat Convenția în materie de drept penal a Consiliului Europei privind corupția, deschisă pentru semnături la 27 ianuarie 1999, să ratifice această convenție cât mai curând; |
| --- | --- |

33.

invită statele membre UE să sprijine crearea funcției de Raportor Special al ONU pentru infracțiunile financiare, corupție și drepturile omului, cu un mandat cuprinzător, inclusiv un plan orientat pe obiective și pe baza unei evaluări periodice a măsurilor anticorupție luate de către state; invită acele state membre ale UE care au semnat, dar încă nu au ratificat Convenția în materie de drept penal a Consiliului Europei privind corupția, deschisă pentru semnături la 27 ianuarie 1999, să ratifice această convenție cât mai curând;

Responsabilitatea socială a întreprinderilor

| 34. | reamintește existența unui ghid bazat pe Convenția OCDE privind combaterea coruperii funcționarilor publici străini în tranzacțiile comerciale internaționale, care permite întreprinderilor să adopte măsuri eficace de control intern, de deontologie și de conformitate în vederea prevenirii și detectării corupției transnaționale; |
| --- | --- |

34.

reamintește existența unui ghid bazat pe Convenția OCDE privind combaterea coruperii funcționarilor publici străini în tranzacțiile comerciale internaționale, care permite întreprinderilor să adopte măsuri eficace de control intern, de deontologie și de conformitate în vederea prevenirii și detectării corupției transnaționale;

| 35. | invită insistent toate întreprinderile din UE să își îndeplinească obligația de a respecta drepturile omului, în conformitate cu principiile directoare ale ONU; salută disponibilitatea Comisiei de a elabora îndrumări în domeniul drepturilor omului pentru întreprinderile mici și mijlocii; invită statele membre să își dezvolte propriile planuri naționale pentru aplicarea principiilor directoare ale ONU și să insiste cu privire la necesitatea ca și statele partenere să adere la standardele de responsabilitate socială a întreprinderilor recunoscute la nivel internațional, precum la orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale și la Declarația tripartită a OIM de stabilire a principiilor privind întreprinderile multinaționale și politica socială; |
| --- | --- |

35.

invită insistent toate întreprinderile din UE să își îndeplinească obligația de a respecta drepturile omului, în conformitate cu principiile directoare ale ONU; salută disponibilitatea Comisiei de a elabora îndrumări în domeniul drepturilor omului pentru întreprinderile mici și mijlocii; invită statele membre să își dezvolte propriile planuri naționale pentru aplicarea principiilor directoare ale ONU și să insiste cu privire la necesitatea ca și statele partenere să adere la standardele de responsabilitate socială a întreprinderilor recunoscute la nivel internațional, precum la orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale și la Declarația tripartită a OIM de stabilire a principiilor privind întreprinderile multinaționale și politica socială;

| 36. | solicită dezvoltarea unor standarde mai eficiente privind transparența și responsabilitatea pentru companiile tehnologice ale UE, cu privire la exportul de tehnologii care pot fi utilizate pentru a viola drepturile omului, în ajutorul corupției sau pentru a acționa împotriva interesele de securitate ale UE; |
| --- | --- |

36.

solicită dezvoltarea unor standarde mai eficiente privind transparența și responsabilitatea pentru companiile tehnologice ale UE, cu privire la exportul de tehnologii care pot fi utilizate pentru a viola drepturile omului, în ajutorul corupției sau pentru a acționa împotriva interesele de securitate ale UE;

| 37. | constată că cele mai multe inițiative pentru îmbunătățirea practicilor întreprinderilor în țările terțe, în special în zonele de conflict, cum ar fi „Global Compact” și Orientările pentru afaceri și drepturile omului ale ONU, nu stabilesc un teren comun și nu aplică în mod corespunzător orientările, bazându-se pe inițiativa voluntară a companiilor de a le respecta; solicită UE să preia conducerea eforturilor intonaționale de stabilire a acestor standarde normative, cel puțin în cadrul jurisdicției UE, axându-se pe responsabilitatea conducerii societăților transnaționale și pe mecanismele de compensare pentru victime; |
| --- | --- |

37.

constată că cele mai multe inițiative pentru îmbunătățirea practicilor întreprinderilor în țările terțe, în special în zonele de conflict, cum ar fi „Global Compact” și Orientările pentru afaceri și drepturile omului ale ONU, nu stabilesc un teren comun și nu aplică în mod corespunzător orientările, bazându-se pe inițiativa voluntară a companiilor de a le respecta; solicită UE să preia conducerea eforturilor intonaționale de stabilire a acestor standarde normative, cel puțin în cadrul jurisdicției UE, axându-se pe responsabilitatea conducerii societăților transnaționale și pe mecanismele de compensare pentru victime;

| 38. | îndeamnă Comisia să propună o legislație care să solicite societăților din UE să se asigure că achizițiile lor nu îi sprijină pe cei care generează corupție și conflicte sau pe cei care încalcă grav drepturile omului, și anume prin realizarea de controale și audituri cu privire la lanțurile de aprovizionare cu materii prime și prin publicarea rezultatelor acestora; consideră că o procedură obligatorie de precauție pentru companiile din UE, în conformitate cu îndrumările publicate de OCDE, ar impulsiona întreprinderile europene și ar spori coerența politicilor UE privind drepturile omului și dezvoltarea, îndeosebi în zonele în care există numeroase conflicte; |
| --- | --- |

38.

îndeamnă Comisia să propună o legislație care să solicite societăților din UE să se asigure că achizițiile lor nu îi sprijină pe cei care generează corupție și conflicte sau pe cei care încalcă grav drepturile omului, și anume prin realizarea de controale și audituri cu privire la lanțurile de aprovizionare cu materii prime și prin publicarea rezultatelor acestora; consideră că o procedură obligatorie de precauție pentru companiile din UE, în conformitate cu îndrumările publicate de OCDE, ar impulsiona întreprinderile europene și ar spori coerența politicilor UE privind drepturile omului și dezvoltarea, îndeosebi în zonele în care există numeroase conflicte;

| 39. | subliniază încă o dată nevoia ca UE și statele membre să ia măsurile corespunzătoare, inclusiv de drept penal, pentru a monitoriza și, eventual, a sancționa întreprinderile care își au sediul pe teritoriul lor implicate în corupția din țările terțe; invită Comisia să elaboreze o listă publică UE a societăților care au fost condamnate pentru practici de corupție sau ale căror cadre de conducere au fost inculpați pentru acte de corupție în statele membre sau în țări terțe; consideră că această listare ar trebui să împiedice participarea societăților, în caz de condamnare, la procedurile de achiziții publice sau la beneficierea de fonduri UE din statele membre UE sau din țările terțe, până la o decizie finală în instanță privind exonerarea; subliniază că punerea pe „lista neagră” ar putea fi un mijloc eficient de a convinge societățile să nu se mai implice în activități corupte și le-ar oferi un bun stimulent pentru a-și îmbunătăți și consolida procedurile interne legate de integritate; |
| --- | --- |

39.

subliniază încă o dată nevoia ca UE și statele membre să ia măsurile corespunzătoare, inclusiv de drept penal, pentru a monitoriza și, eventual, a sancționa întreprinderile care își au sediul pe teritoriul lor implicate în corupția din țările terțe; invită Comisia să elaboreze o listă publică UE a societăților care au fost condamnate pentru practici de corupție sau ale căror cadre de conducere au fost inculpați pentru acte de corupție în statele membre sau în țări terțe; consideră că această listare ar trebui să împiedice participarea societăților, în caz de condamnare, la procedurile de achiziții publice sau la beneficierea de fonduri UE din statele membre UE sau din țările terțe, până la o decizie finală în instanță privind exonerarea; subliniază că punerea pe „lista neagră” ar putea fi un mijloc eficient de a convinge societățile să nu se mai implice în activități corupte și le-ar oferi un bun stimulent pentru a-și îmbunătăți și consolida procedurile interne legate de integritate;

| 40. | salută acordurile încheiate între Parlamentul European și Consiliu, care impun societăților din sectorul extractiv și din sectorul de exploatare a pădurii primare să-și comunice plățile către guverne în fiecare țară și pentru fiecare proiect; solicită insistent guvernelor tuturor țărilor partenere să solicite comunicarea echivalentă a plăților companiilor transnaționale înregistrate sau cotate pe piețele financiare din jurisdicția lor; solicită insistent UE să promoveze acest standard de informare în contextul relațiilor sale cu țările partenere; consideră că, la următoare revizuire a legislației din domeniu, Comisia ar trebui să ia în considerare posibilitatea extinderii sferei raportării la nivelul fiecărei țări, astfel încât să includă societățile transnaționale din toate sectoarele de activitate și să ofere mai multe informații, de exemplu privind vânzările, activele, angajații, profiturile și impozitele; |
| --- | --- |

40.

salută acordurile încheiate între Parlamentul European și Consiliu, care impun societăților din sectorul extractiv și din sectorul de exploatare a pădurii primare să-și comunice plățile către guverne în fiecare țară și pentru fiecare proiect; solicită insistent guvernelor tuturor țărilor partenere să solicite comunicarea echivalentă a plăților companiilor transnaționale înregistrate sau cotate pe piețele financiare din jurisdicția lor; solicită insistent UE să promoveze acest standard de informare în contextul relațiilor sale cu țările partenere; consideră că, la următoare revizuire a legislației din domeniu, Comisia ar trebui să ia în considerare posibilitatea extinderii sferei raportării la nivelul fiecărei țări, astfel încât să includă societățile transnaționale din toate sectoarele de activitate și să ofere mai multe informații, de exemplu privind vânzările, activele, angajații, profiturile și impozitele;

Operațiunile de menținere a păcii și a stabilității

| 41. | subliniază că adesea corupția alimentează infracțiunile și contribuie la conflicte și la fragilitate și este de părere că ar trebui să se acorde o mai mare importanță combaterii corupției în cadrul acțiunilor UE de prevenire a conflictelor și de remediere a situațiilor de fragilitate; |
| --- | --- |

41.

subliniază că adesea corupția alimentează infracțiunile și contribuie la conflicte și la fragilitate și este de părere că ar trebui să se acorde o mai mare importanță combaterii corupției în cadrul acțiunilor UE de prevenire a conflictelor și de remediere a situațiilor de fragilitate;

| 42. | subliniază rolul crucial al unor standarde înalte de securitate pentru forțele de menținere a păcii în cadrul ONU și al UA, mai exact în contextul Instrumentului financiar pentru pace în Africa; susține apelurile la reformă ale sistemului ONU privind măsurile de integritate, și anume necesitatea de a consolida toate investigațiile asupra abaterilor funcționarilor – inclusiv cercetările pe teren – într-o singură entitate de supraveghere internă; invită, prin urmare, ONU să ia măsuri pentru a se asigura că cei care sunt victime ale forțelor de menținere a păcii au dreptul la căi de atac, și să îmbunătățească mecanismele de raportare și politica de protecție ale celor care semnalează nereguli; |
| --- | --- |

42.

subliniază rolul crucial al unor standarde înalte de securitate pentru forțele de menținere a păcii în cadrul ONU și al UA, mai exact în contextul Instrumentului financiar pentru pace în Africa; susține apelurile la reformă ale sistemului ONU privind măsurile de integritate, și anume necesitatea de a consolida toate investigațiile asupra abaterilor funcționarilor – inclusiv cercetările pe teren – într-o singură entitate de supraveghere internă; invită, prin urmare, ONU să ia măsuri pentru a se asigura că cei care sunt victime ale forțelor de menținere a păcii au dreptul la căi de atac, și să îmbunătățească mecanismele de raportare și politica de protecție ale celor care semnalează nereguli;

| 43. | subliniază necesitatea de a dezvolta și actualiza Standardele generale de conduită și Codul de conduită pentru misiunile PSAC ale UE, pentru a reflecta în mod adecvat eforturile de combatere a corupției, atât în misiuni, cât și în zonele de misiune; invită UE și statele sale membre să ia măsuri pentru a se asigura că persoanele care sunt victime ale personalului european afectat în misiunile de pace și în cele legate de statul de drept au un drept efectiv la o cale de atac; solicită insistent Consiliului să instituie mecanisme de raportare sigure și adecvate, precum și o politică eficace de protecție a persoanelor care semnalează nereguli; subliniază că aceste mecanisme trebuie să țină seama de aspectele de gen; |
| --- | --- |

43.

subliniază necesitatea de a dezvolta și actualiza Standardele generale de conduită și Codul de conduită pentru misiunile PSAC ale UE, pentru a reflecta în mod adecvat eforturile de combatere a corupției, atât în misiuni, cât și în zonele de misiune; invită UE și statele sale membre să ia măsuri pentru a se asigura că persoanele care sunt victime ale personalului european afectat în misiunile de pace și în cele legate de statul de drept au un drept efectiv la o cale de atac; solicită insistent Consiliului să instituie mecanisme de raportare sigure și adecvate, precum și o politică eficace de protecție a persoanelor care semnalează nereguli; subliniază că aceste mecanisme trebuie să țină seama de aspectele de gen;

| 44. | salută inițiative precum Documentul de la Montreux și Codul internațional de conduită pentru furnizorii de servicii de securitate private(CICo); salută recentul sprijin al Uniunii Europene pentru Documentul de la Montreux, precum și numărul mare de adoptări din partea statelor membre UE; subliniază, cu toate acestea, că este necesară o mai bună transpunere în practică a principiilor stabilite; invită toate statele membre ale UE să dezvolte în continuare legislația și reglementările naționale, în conformitate cu standardele stabilite în Documentul Montreux, și recomandă ca statele membre și UE să fie părți doar la contracte cu acele SMSP care susțin principiile inițiativelor; invită UE și statele sale membre să sprijine crearea mecanismului de supraveghere al CICo, care ar trebui să fie un organism de control, capabil să soluționeze plângeri și să pronunțe sancțiuni disuasive (inclusiv modificări ale contractelor care necesită constrângeri suplimentare, emiterea unor avertismente oficiale, sancțiuni financiare și eliminarea temporară sau permanentă a SMSP respective din sistemul CICo), pentru a asigura respectarea angajamentelor asumate de SMSP în cadrul CICo și pentru a le responsabiliza cu privire la acestea; |
| --- | --- |

44.

salută inițiative precum Documentul de la Montreux și Codul internațional de conduită pentru furnizorii de servicii de securitate private(CICo); salută recentul sprijin al Uniunii Europene pentru Documentul de la Montreux, precum și numărul mare de adoptări din partea statelor membre UE; subliniază, cu toate acestea, că este necesară o mai bună transpunere în practică a principiilor stabilite; invită toate statele membre ale UE să dezvolte în continuare legislația și reglementările naționale, în conformitate cu standardele stabilite în Documentul Montreux, și recomandă ca statele membre și UE să fie părți doar la contracte cu acele SMSP care susțin principiile inițiativelor; invită UE și statele sale membre să sprijine crearea mecanismului de supraveghere al CICo, care ar trebui să fie un organism de control, capabil să soluționeze plângeri și să pronunțe sancțiuni disuasive (inclusiv modificări ale contractelor care necesită constrângeri suplimentare, emiterea unor avertismente oficiale, sancțiuni financiare și eliminarea temporară sau permanentă a SMSP respective din sistemul CICo), pentru a asigura respectarea angajamentelor asumate de SMSP în cadrul CICo și pentru a le responsabiliza cu privire la acestea;

| 45. | solicită ca UE și statele membre să susțină crearea unui cadru internațional de reglementare a activităților SMSP, creând un mediu concurențial echitabil, astfel încât statele gazdă să aibă autoritatea de a reglementa SMSP, iar statele contractante să-și poată folosi puterea pentru protecția drepturilor omului și prevenirea corupției; subliniază că un astfel de cadru trebuie să includă sancțiuni disuasive pentru încălcări, precum și tragerea la răspundere a autorilor și accesul efectiv la căi de atac pentru victime, pe lângă un sistem de autorizare și monitorizare care să impună tuturor SMSP să se supună unor audituri independente și să participe la formări obligatorii pentru întregul personal în domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

45.

solicită ca UE și statele membre să susțină crearea unui cadru internațional de reglementare a activităților SMSP, creând un mediu concurențial echitabil, astfel încât statele gazdă să aibă autoritatea de a reglementa SMSP, iar statele contractante să-și poată folosi puterea pentru protecția drepturilor omului și prevenirea corupției; subliniază că un astfel de cadru trebuie să includă sancțiuni disuasive pentru încălcări, precum și tragerea la răspundere a autorilor și accesul efectiv la căi de atac pentru victime, pe lângă un sistem de autorizare și monitorizare care să impună tuturor SMSP să se supună unor audituri independente și să participe la formări obligatorii pentru întregul personal în domeniul drepturilor omului;

Cooperarea și asistența internațională

| 46. | recomandă statelor membre să consolideze implementarea capitolelor IV (Cooperarea internațională) și V (Recuperarea creanțelor) din CIC a ONU, cu precădere pentru a crește eficiența asistenței judiciare reciproce, solicitate de țările terțe, în special prin interpretarea legislației interne într-un mod care să faciliteze asistența solicitată și prin deconectarea confiscării de condamnare în statul solicitant, pentru a oferi asistență judiciară reciprocă, și pentru a oferi sistemului lor legal resursele umane și financiare necesare astfel încât cazurile să poată fi instrumentate corespunzător și rapid; solicită insistent UE să acorde prioritate acestei probleme de mare importanță în țările terțe aflate într-un proces de democratizare, ocupându-se de obstacolele juridice și de lipsa disponibilității pentru cooperare a centrelor financiare din UE, care mențin adesea un regim de asistență judiciară reciprocă nereactiv și ineficient; |
| --- | --- |

46.

recomandă statelor membre să consolideze implementarea capitolelor IV (Cooperarea internațională) și V (Recuperarea creanțelor) din CIC a ONU, cu precădere pentru a crește eficiența asistenței judiciare reciproce, solicitate de țările terțe, în special prin interpretarea legislației interne într-un mod care să faciliteze asistența solicitată și prin deconectarea confiscării de condamnare în statul solicitant, pentru a oferi asistență judiciară reciprocă, și pentru a oferi sistemului lor legal resursele umane și financiare necesare astfel încât cazurile să poată fi instrumentate corespunzător și rapid; solicită insistent UE să acorde prioritate acestei probleme de mare importanță în țările terțe aflate într-un proces de democratizare, ocupându-se de obstacolele juridice și de lipsa disponibilității pentru cooperare a centrelor financiare din UE, care mențin adesea un regim de asistență judiciară reciprocă nereactiv și ineficient;

| 47. | este de părere că clauzele standard privind drepturile omului introduse în toate acordurile cu țările terțe ar trebui să includă și un angajament față de protejarea și promovarea bunei guvernări; |
| --- | --- |

47.

este de părere că clauzele standard privind drepturile omului introduse în toate acordurile cu țările terțe ar trebui să includă și un angajament față de protejarea și promovarea bunei guvernări;

| 48. | încurajează Comisia să propună în cadrul următoarei revizuiri a Acordului de la Cotonou respectarea bunei guvernări ca element esențial al acordului și să extindă domeniul definiției corupției astfel încât să permită sancționarea încălcărilor clauzelor bunei guvernări în toate circumstanțele grave, nu numai cu privire la politicile economice și sectoriale sau la programele în care Uniunea Europeană este un partener important în vederea susținerii financiare; |
| --- | --- |

48.

încurajează Comisia să propună în cadrul următoarei revizuiri a Acordului de la Cotonou respectarea bunei guvernări ca element esențial al acordului și să extindă domeniul definiției corupției astfel încât să permită sancționarea încălcărilor clauzelor bunei guvernări în toate circumstanțele grave, nu numai cu privire la politicile economice și sectoriale sau la programele în care Uniunea Europeană este un partener important în vederea susținerii financiare;

| 49. | salută decizia Grupurilor operative UE-Egipt și UE-Tunisia de a finaliza o foaie de parcurs pentru restituirea activelor obținute ilicit care sunt încă înghețate în mai multe țări terțe; solicită insistent UE și statelor sale membre să adere pe deplin la normele internaționale în vigoare care reglementează recuperarea creanțelor, cum ar fi Capitolul V din UNCAC, planul de acțiune de recuperare a creanțelor dezvoltat de Parteneriatul G8 de la Deauville cu țările arabe în tranziție sau noul cadru legislativ creat de Consiliu la 26 noiembrie 2012; consideră că prevederile privind recuperarea creanțelor vor susține eforturile țărilor de a redresa efectele cele mai nefaste ale corupției și solicită insistent UE și statelor sale membre să depună eforturi substanțiale care să vizeze facilitarea returnării activelor deturnate de către fostele regimuri cetățenilor din țările implicate în Primăvara arabă; subliniază importanța unei abordări bazate pe drepturile omului a tratării recuperării creanțelor și a datoriilor suverane de către statele care s-au eliberat de dictaturi corupte, mai ales statele Primăverii arabe; susține inițiativele de audit ale datoriilor suverane interne și externe pentru a depista corupția și impactul acesteia asupra drepturilor omului; invită statele membre să susțină inițiativele de audit al datoriilor; |
| --- | --- |

49.

salută decizia Grupurilor operative UE-Egipt și UE-Tunisia de a finaliza o foaie de parcurs pentru restituirea activelor obținute ilicit care sunt încă înghețate în mai multe țări terțe; solicită insistent UE și statelor sale membre să adere pe deplin la normele internaționale în vigoare care reglementează recuperarea creanțelor, cum ar fi Capitolul V din UNCAC, planul de acțiune de recuperare a creanțelor dezvoltat de Parteneriatul G8 de la Deauville cu țările arabe în tranziție sau noul cadru legislativ creat de Consiliu la 26 noiembrie 2012; consideră că prevederile privind recuperarea creanțelor vor susține eforturile țărilor de a redresa efectele cele mai nefaste ale corupției și solicită insistent UE și statelor sale membre să depună eforturi substanțiale care să vizeze facilitarea returnării activelor deturnate de către fostele regimuri cetățenilor din țările implicate în Primăvara arabă; subliniază importanța unei abordări bazate pe drepturile omului a tratării recuperării creanțelor și a datoriilor suverane de către statele care s-au eliberat de dictaturi corupte, mai ales statele Primăverii arabe; susține inițiativele de audit ale datoriilor suverane interne și externe pentru a depista corupția și impactul acesteia asupra drepturilor omului; invită statele membre să susțină inițiativele de audit al datoriilor;

| 50. | solicită Uniunii și statelor membre să ofere ajutor juridic și tehnic țărilor în curs de dezvoltare care doresc să recupereze bunurile achiziționate în mod necuvenit (sau acumulate ilegal de către dictatori) și deținute pe teritoriul Uniunii Europene; |
| --- | --- |

50.

solicită Uniunii și statelor membre să ofere ajutor juridic și tehnic țărilor în curs de dezvoltare care doresc să recupereze bunurile achiziționate în mod necuvenit (sau acumulate ilegal de către dictatori) și deținute pe teritoriul Uniunii Europene;

| 51. | subliniază că corupția din cadrul comerțului cu arme reprezintă un procent mare din corupția prezentă la nivelul tranzacțiilor globale; salută Tratatul internațional privind armele (TIA), adoptat de AG a ONU la 2 aprilie 2013, care stabilește standarde și criterii comune obligatorii pentru a evalua transferurile internaționale de arme; salută angajamentul statelor membre de a semna Tratatul privind comerțul cu arme cât mai curând posibil și le invită să-și asume un rol de lider în cadrul eforturilor ONU în favoarea ratificării și punerii în aplicare rapide a Tratatului internațional privind armele de către toate statele membre ONU; încurajează UE să dea dovadă de o mai mare vigilență în ceea ce privește exporturile producătorilor europeni de arme și să combată opacitate în sectorul comerțului cu arme, în special în privința utilizării intermediarilor și a compensațiilor economice/industriale, în conformitate cu Poziția comună 2008/944/PESC a Consiliului din 8 decembrie 2008 de definire a normelor comune care reglementează controlul exporturilor de tehnologie și echipament militar; |
| --- | --- |

51.

subliniază că corupția din cadrul comerțului cu arme reprezintă un procent mare din corupția prezentă la nivelul tranzacțiilor globale; salută Tratatul internațional privind armele (TIA), adoptat de AG a ONU la 2 aprilie 2013, care stabilește standarde și criterii comune obligatorii pentru a evalua transferurile internaționale de arme; salută angajamentul statelor membre de a semna Tratatul privind comerțul cu arme cât mai curând posibil și le invită să-și asume un rol de lider în cadrul eforturilor ONU în favoarea ratificării și punerii în aplicare rapide a Tratatului internațional privind armele de către toate statele membre ONU; încurajează UE să dea dovadă de o mai mare vigilență în ceea ce privește exporturile producătorilor europeni de arme și să combată opacitate în sectorul comerțului cu arme, în special în privința utilizării intermediarilor și a compensațiilor economice/industriale, în conformitate cu Poziția comună 2008/944/PESC a Consiliului din 8 decembrie 2008 de definire a normelor comune care reglementează controlul exporturilor de tehnologie și echipament militar;

o

o o

| 52. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Serviciului European de Acțiune Externă, guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE, statelor candidate și țărilor asociate, Consiliului Europei, Uniunii Africane, Fondului Monetar Internațional, Băncii Mondiale, Băncii Europene de Investiții, Băncii Europene pentru Reconstrucție și Dezvoltare și Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

52.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Serviciului European de Acțiune Externă, guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE, statelor candidate și țărilor asociate, Consiliului Europei, Uniunii Africane, Fondului Monetar Internațional, Băncii Mondiale, Băncii Europene de Investiții, Băncii Europene pentru Reconstrucție și Dezvoltare și Organizației Națiunilor Unite.

---

(1)  Consiliul Uniunii Europene, 2008

(2)  JO C 33 E, 5.2.2013, p. 165.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0470.

(4)  A se vedea Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/48/134.

(5)  OCDE (2011), Orientările OCDE pentru societățile multinaționale, Publicațiile OCDE.

(6)  Organizația Internațională a Muncii, 2006 ISBN 92-2-119010-2 și 978-92-2-119010-3.

(7)  New York, Sediul ONU, 26 iulie 2000.

(8)  Adunarea Generală a ONU, A/CONF.217/2013/L.3.

(9)  Inițiativa CleanGovBiz, OCDE 2013.

(10)  Inițiativa CleanGovBiz, OCDE 2013.

(11)  „Fluxurile financiare ilicite din deceniul care s-a încheiat cu anul 2009 provenite din țările în curs de dezvoltare”, publicat de Global Financial Integrity.

(12)  Raportul anual 2011 al OLAF.

---

| 19.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 181/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 181/16

---

P7_TA(2013)0395

Planificarea orientată spre viitor a politicilor și tendințele pe termen lung: implicații bugetare pentru consolidarea capacităților

Rezoluţia Parlamentului European din 8 octombrie 2013 referitoare la planificarea orientată spre viitor a politicilor și tendințele pe termen lung: implicații bugetare pentru consolidarea capacităților (2012/2290(INI))

(2016/C 181/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru anul financiar 2013 (1) și, în special, acțiunea pregătitoare „Sistemul interinstituțional de identificare a tendințelor pe termen lung” din bugetul pe 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru anul financiar 2013 (1) și, în special, acțiunea pregătitoare „Sistemul interinstituțional de identificare a tendințelor pe termen lung” din bugetul pe 2013,

| — | având în vedere Regulamentul financiar (UE, Euratom) nr. 966/2012, în special articolul 54 alineatul (2) literele (a) și (b) și articolul 54 litera (e), aplicabil bugetului general al Uniunii și normele de aplicare a acestuia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul financiar (UE, Euratom) nr. 966/2012, în special articolul 54 alineatul (2) literele (a) și (b) și articolul 54 litera (e), aplicabil bugetului general al Uniunii și normele de aplicare a acestuia,

| — | având în vedere raportul ESPAS (Sistemul european de evaluare a strategiilor și a politicilor) intitulat „Tendințe mondiale în perspectiva anului 2030 – Cetățenii într-o lume interconectată și policentrică”, elaborat de Institutul pentru Studii de Securitate al Uniunii Europene (ISSUE) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul ESPAS (Sistemul european de evaluare a strategiilor și a politicilor) intitulat „Tendințe mondiale în perspectiva anului 2030 – Cetățenii într-o lume interconectată și policentrică”, elaborat de Institutul pentru Studii de Securitate al Uniunii Europene (ISSUE) (2),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și avizele Comisiei pentru dezvoltare regională și Comisiei pentru afaceri constituționale (A7-0265/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și avizele Comisiei pentru dezvoltare regională și Comisiei pentru afaceri constituționale (A7-0265/2013),

| A. | întrucât în prezent traversăm o perioadă de tranziție rapidă – vizibilă în ce privește dinamicile puterii, schimbarea demografică, schimbările climatice, urbanizarea și tehnologia – care necesită ca factorii de decizie din toate jurisdicțiile să depună eforturi sporite pentru a analiza și monitoriza tendințele majore la nivel mondial; |
| --- | --- |

A.

întrucât în prezent traversăm o perioadă de tranziție rapidă – vizibilă în ce privește dinamicile puterii, schimbarea demografică, schimbările climatice, urbanizarea și tehnologia – care necesită ca factorii de decizie din toate jurisdicțiile să depună eforturi sporite pentru a analiza și monitoriza tendințele majore la nivel mondial;

| B. | întrucât, la inițiativa Parlamentului, bugetul UE pe 2010 a prevăzut că Comisia va întreprinde un proiect-pilot pe o perioadă de doi ani cu scopul de a analiza posibilitatea stabilirii unui „sistem interinstituțional de identificare a tendințelor pe termen lung privind chestiunile politice majore cu care se confruntă UE”; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la inițiativa Parlamentului, bugetul UE pe 2010 a prevăzut că Comisia va întreprinde un proiect-pilot pe o perioadă de doi ani cu scopul de a analiza posibilitatea stabilirii unui „sistem interinstituțional de identificare a tendințelor pe termen lung privind chestiunile politice majore cu care se confruntă UE”;

| C. | întrucât bugetul UE pentru 2012 a autorizat avansarea proiectului către etapa următoare ca acțiune pregătitoare pentru perioada de trei ani 2012-2014, cu scopul de a institui, până la sfârșitul anului 2014, un „Sistem european de evaluare a strategiilor și a politicilor” (ESPAS) pe deplin funcțional, cu implicarea tuturor instituțiilor relevante ale UE, prin dezvoltarea unei „mai strânse colaborări între departamentele de cercetare ale diferitelor instituții și organe ale UE, ce au ca obiect de activitate analizarea tendințelor de politici pe termen mediu și lung” (3); |
| --- | --- |

C.

întrucât bugetul UE pentru 2012 a autorizat avansarea proiectului către etapa următoare ca acțiune pregătitoare pentru perioada de trei ani 2012-2014, cu scopul de a institui, până la sfârșitul anului 2014, un „Sistem european de evaluare a strategiilor și a politicilor” (ESPAS) pe deplin funcțional, cu implicarea tuturor instituțiilor relevante ale UE, prin dezvoltarea unei „mai strânse colaborări între departamentele de cercetare ale diferitelor instituții și organe ale UE, ce au ca obiect de activitate analizarea tendințelor de politici pe termen mediu și lung” (3);

| D. | întrucât instituirea unui sistem interinstituțional durabil la nivel administrativ menit să identifice și să cartografieze tendințele majore care ar putea modela viitorul context al politicilor ar ajuta și susține instituțiile UE în pregătirea și răspunsul la provocări și definirea opțiunilor strategice coerente pentru anii ce vin; |
| --- | --- |

D.

întrucât instituirea unui sistem interinstituțional durabil la nivel administrativ menit să identifice și să cartografieze tendințele majore care ar putea modela viitorul context al politicilor ar ajuta și susține instituțiile UE în pregătirea și răspunsul la provocări și definirea opțiunilor strategice coerente pentru anii ce vin;

| E. | întrucât un astfel de sistem bine stabilit și recunoscut ar putea oferi o bază de reflecție în contextul pregătirii bugetului UE și stabilirii priorităților politice pe o bază anuală și multianuală, precum și al conectării mai directe a resurselor financiare de obiectivele politice; |
| --- | --- |

E.

întrucât un astfel de sistem bine stabilit și recunoscut ar putea oferi o bază de reflecție în contextul pregătirii bugetului UE și stabilirii priorităților politice pe o bază anuală și multianuală, precum și al conectării mai directe a resurselor financiare de obiectivele politice;

| F. | întrucât capacitarea femeilor nu se poate realiza fără o recunoaștere și o punere eficientă în aplicare a drepturilor acestora; întrucât ESPAS ar putea oferi, de asemenea, o analiză eficace a provocărilor în ceea ce privește promovarea egalității de gen, de la capacitarea politică la combaterea tuturor tipurilor de discriminare împotriva femeilor; |
| --- | --- |

F.

întrucât capacitarea femeilor nu se poate realiza fără o recunoaștere și o punere eficientă în aplicare a drepturilor acestora; întrucât ESPAS ar putea oferi, de asemenea, o analiză eficace a provocărilor în ceea ce privește promovarea egalității de gen, de la capacitarea politică la combaterea tuturor tipurilor de discriminare împotriva femeilor;

| G. | întrucât primul raport ESPAS, „Tendințe mondiale în perspectiva anului 2030 – Cetățenii într-o lume interconectată și policentrică”, comandat de ISSUE, identifică câteva tendințe la nivel mondial care pot modela lumea în următoarele decenii; |
| --- | --- |

G.

întrucât primul raport ESPAS, „Tendințe mondiale în perspectiva anului 2030 – Cetățenii într-o lume interconectată și policentrică”, comandat de ISSUE, identifică câteva tendințe la nivel mondial care pot modela lumea în următoarele decenii;

| H. | întrucât aceste tendințe includ, în special: capacitarea crescândă a persoanelor, alimentată, parțial, de schimbările tehnologice, un mai mare accent pe dezvoltarea sustenabilă într-un context de deficit crescând de resurse și sărăcie persistentă, și agravată de efectele schimbărilor climatice, și apariția unui sistem internațional caracterizat printr-un transfer de putere de la state, cu deficiențe de guvernare crescânde datorate faptului ca mecanismele tradiționale ale relațiilor interstatale nu reușesc să răspundă în mod adecvat cerințelor populației; |
| --- | --- |

H.

întrucât aceste tendințe includ, în special: capacitarea crescândă a persoanelor, alimentată, parțial, de schimbările tehnologice, un mai mare accent pe dezvoltarea sustenabilă într-un context de deficit crescând de resurse și sărăcie persistentă, și agravată de efectele schimbărilor climatice, și apariția unui sistem internațional caracterizat printr-un transfer de putere de la state, cu deficiențe de guvernare crescânde datorate faptului ca mecanismele tradiționale ale relațiilor interstatale nu reușesc să răspundă în mod adecvat cerințelor populației;

| 1. | consideră că un proces decizional coerent și efectiv al UE va depinde din ce în ce mai mult de identificarea la timp a tendințelor pe termen lung la nivel mondial care au un impact asupra provocărilor și opțiunilor cu care se confruntă Uniunea într-o lume din ce în ce mai complexă și interdependentă; |
| --- | --- |

1.

consideră că un proces decizional coerent și efectiv al UE va depinde din ce în ce mai mult de identificarea la timp a tendințelor pe termen lung la nivel mondial care au un impact asupra provocărilor și opțiunilor cu care se confruntă Uniunea într-o lume din ce în ce mai complexă și interdependentă;

| 2. | subliniază că este important ca instituțiile UE să coopereze în mod eficient în vederea monitorizării și analizării acestor tendințe pe termen lung, precum și să colaboreze și relaționeze cu alți actori interesați în chestiuni similare în terțe țări, inclusiv cu comunitatea științifică extinsă, din Uniunea Europeană și din afara acesteia, care este interesată de aspecte similare din țări terțe; subliniază, în acest context, importanța continuării procesului de dezvoltare a unei capacități efective de furnizare de analize și consiliere interinstituționale independente de înaltă calitate în ce privește tendințele-cheie cu care se confruntă factorii decizionali în cadrul sistemului UE; |
| --- | --- |

2.

subliniază că este important ca instituțiile UE să coopereze în mod eficient în vederea monitorizării și analizării acestor tendințe pe termen lung, precum și să colaboreze și relaționeze cu alți actori interesați în chestiuni similare în terțe țări, inclusiv cu comunitatea științifică extinsă, din Uniunea Europeană și din afara acesteia, care este interesată de aspecte similare din țări terțe; subliniază, în acest context, importanța continuării procesului de dezvoltare a unei capacități efective de furnizare de analize și consiliere interinstituționale independente de înaltă calitate în ce privește tendințele-cheie cu care se confruntă factorii decizionali în cadrul sistemului UE;

| 3. | subliniază că, în conformitate cu principiul subsidiarității, dezvoltarea unor strategii socioeconomice pe termen lung și punerea în aplicare a politicilor în UE este responsabilitatea mai multor organizații publice, precum instituțiile europene, ministerele din cadrul guvernelor, departamentele din cadrul autorităților regionale sau locale și agențiile specifice; evidențiază faptul că și partenerii economici și sociali, organizațiile neguvernamentale și alte părți interesate joacă un rol în dezvoltarea de strategii pe termen lung, alături de instituțiile publice din statele membre și de instituțiile europene; prin urmare, subliniază faptul că ar trebui să se aplice o guvernanță pe mai multe niveluri; |
| --- | --- |

3.

subliniază că, în conformitate cu principiul subsidiarității, dezvoltarea unor strategii socioeconomice pe termen lung și punerea în aplicare a politicilor în UE este responsabilitatea mai multor organizații publice, precum instituțiile europene, ministerele din cadrul guvernelor, departamentele din cadrul autorităților regionale sau locale și agențiile specifice; evidențiază faptul că și partenerii economici și sociali, organizațiile neguvernamentale și alte părți interesate joacă un rol în dezvoltarea de strategii pe termen lung, alături de instituțiile publice din statele membre și de instituțiile europene; prin urmare, subliniază faptul că ar trebui să se aplice o guvernanță pe mai multe niveluri;

| 4. | subliniază că, datorită caracterului său multianual, orizontal și pe termen lung, politica de coeziune este în mod necesar o politică cu o componentă accentuată de planificare orientată spre viitor și că, având în vedere cota sa semnificativă din bugetul UE, trebuie să ocupe un loc important în cadrul tuturor planificărilor bugetare orientate spre viitor; |
| --- | --- |

4.

subliniază că, datorită caracterului său multianual, orizontal și pe termen lung, politica de coeziune este în mod necesar o politică cu o componentă accentuată de planificare orientată spre viitor și că, având în vedere cota sa semnificativă din bugetul UE, trebuie să ocupe un loc important în cadrul tuturor planificărilor bugetare orientate spre viitor;

| 5. | consideră că elaborarea politicilor cu privire la politica de coeziune și la alte domenii depinde din ce în ce mai mult de identificarea la timp a tendințelor mondiale pe termen lung; ia act, în acest sens, de diverse rapoarte orientate către viitor, precum Proiectul Europa 2030 (raportul adresat Consiliului European întocmit de Grupul de Reflecție privind viitorul UE 2030) și „Tendințe mondiale în perspectiva anului 2030 – Cetățenii într-o lume interconectată și policentrică”, raport elaborat de Institutul pentru Studii de Securitate al Uniunii Europene (ISSUE) ca parte a proiectului privind Sistemul european de evaluare a strategiilor și a politicilor (ESPAS); recomandă o coordonare mai strânsă a acestor inițiative de raportare; |
| --- | --- |

5.

consideră că elaborarea politicilor cu privire la politica de coeziune și la alte domenii depinde din ce în ce mai mult de identificarea la timp a tendințelor mondiale pe termen lung; ia act, în acest sens, de diverse rapoarte orientate către viitor, precum Proiectul Europa 2030 (raportul adresat Consiliului European întocmit de Grupul de Reflecție privind viitorul UE 2030) și „Tendințe mondiale în perspectiva anului 2030 – Cetățenii într-o lume interconectată și policentrică”, raport elaborat de Institutul pentru Studii de Securitate al Uniunii Europene (ISSUE) ca parte a proiectului privind Sistemul european de evaluare a strategiilor și a politicilor (ESPAS); recomandă o coordonare mai strânsă a acestor inițiative de raportare;

| 6. | solicită integrarea perspectivei egalității de gen în evaluarea tendințelor globale pe termen lung și în rapoartele viitoare, ca modalitate de combatere a încălcărilor drepturilor omului, a discriminării și sărăciei; |
| --- | --- |

6.

solicită integrarea perspectivei egalității de gen în evaluarea tendințelor globale pe termen lung și în rapoartele viitoare, ca modalitate de combatere a încălcărilor drepturilor omului, a discriminării și sărăciei;

| 7. | salută îndeosebi rezultatele de până acum ale proiectului-pilot la nivel administrativ-nivel (2010-2011) și acțiunile pregătitoare (2012-2014) concepute în vederea elaborării unui Sistem european de evaluare a strategiilor și a politicilor (ESPAS), cu scopul de a contribui la identificarea tendințelor pe termen lung cu privire la chestiunile majore cu care se confruntă Uniunea, și recomandă în mod ferm continuarea acestui proces după terminarea acțiunii pregătitoare în curs; consideră că un astfel de sistem ar trebui să implice personal din toate instituțiile și organismele relevante ale UE, inclusiv din Comitetul Regiunilor; consideră că mecanismul de raportare trebuie supus unui dialog la care să participe toate grupurile de interes relevante, organizațiile comerciale și cele neguvernamentale; |
| --- | --- |

7.

salută îndeosebi rezultatele de până acum ale proiectului-pilot la nivel administrativ-nivel (2010-2011) și acțiunile pregătitoare (2012-2014) concepute în vederea elaborării unui Sistem european de evaluare a strategiilor și a politicilor (ESPAS), cu scopul de a contribui la identificarea tendințelor pe termen lung cu privire la chestiunile majore cu care se confruntă Uniunea, și recomandă în mod ferm continuarea acestui proces după terminarea acțiunii pregătitoare în curs; consideră că un astfel de sistem ar trebui să implice personal din toate instituțiile și organismele relevante ale UE, inclusiv din Comitetul Regiunilor; consideră că mecanismul de raportare trebuie supus unui dialog la care să participe toate grupurile de interes relevante, organizațiile comerciale și cele neguvernamentale;

| 8. | îndeamnă cele patru instituții și organe implicate în prezent în procesul ESPAS – Comisia, Parlamentul, Consiliul și Serviciul European de Acțiune Externă – să elaboreze și să semneze un acord de cooperare administrativă sub o formă oarecare, preferabil a fi încheiat în primăvara anului 2014, fiecare partener angajându-se să mențină și să participe la acord în mod continuu; |
| --- | --- |

8.

îndeamnă cele patru instituții și organe implicate în prezent în procesul ESPAS – Comisia, Parlamentul, Consiliul și Serviciul European de Acțiune Externă – să elaboreze și să semneze un acord de cooperare administrativă sub o formă oarecare, preferabil a fi încheiat în primăvara anului 2014, fiecare partener angajându-se să mențină și să participe la acord în mod continuu;

| 9. | subliniază necesitatea ca instituțiile și organele participante să consacre personalul și resursele financiare necesare pentru sistemul ESPAS în cadrul bugetelor lor respective, cu respectarea deplină a Regulamentul financiar, și în special a articolului 54 litera (e), precum și în contextul procedurii bugetare anuale, pentru ca, în anii următori, această capacitate să poată fi dezvoltată într-un mod neutru din punct de vedere bugetar; subliniază necesitatea ca instituțiile UE să investească în personal cu cunoștințe specializate specifice pentru a contribui pe deplin la analizarea și monitorizarea tendințelor mondiale, precum și cunoștințe specializate în vederea identificării opțiunilor și a face recomandări de politici pentru nevoile specifice ale fiecărei instituții a UE; |
| --- | --- |

9.

subliniază necesitatea ca instituțiile și organele participante să consacre personalul și resursele financiare necesare pentru sistemul ESPAS în cadrul bugetelor lor respective, cu respectarea deplină a Regulamentul financiar, și în special a articolului 54 litera (e), precum și în contextul procedurii bugetare anuale, pentru ca, în anii următori, această capacitate să poată fi dezvoltată într-un mod neutru din punct de vedere bugetar; subliniază necesitatea ca instituțiile UE să investească în personal cu cunoștințe specializate specifice pentru a contribui pe deplin la analizarea și monitorizarea tendințelor mondiale, precum și cunoștințe specializate în vederea identificării opțiunilor și a face recomandări de politici pentru nevoile specifice ale fiecărei instituții a UE;

| 10. | insistă ca ESPAS să fie condus și supravegheat de un consiliu interinstituțional care să aibă o componență corespunzătoare, care ar stabili mandatul și prioritățile ESPAS și ar desemna orice director sau alți persoane cu responsabilități, și în care Parlamentul, dacă dorește, va fi reprezentat de deputați – înțelegându-se că, în cadrul mandatului său, activitatea detaliată a ESPAS ar trebui să se desfășoare în mod independent; |
| --- | --- |

10.

insistă ca ESPAS să fie condus și supravegheat de un consiliu interinstituțional care să aibă o componență corespunzătoare, care ar stabili mandatul și prioritățile ESPAS și ar desemna orice director sau alți persoane cu responsabilități, și în care Parlamentul, dacă dorește, va fi reprezentat de deputați – înțelegându-se că, în cadrul mandatului său, activitatea detaliată a ESPAS ar trebui să se desfășoare în mod independent;

| 11. | salută intenția de a utiliza procesul ESPAS și de a profita de rețeaua globală a acestuia pentru a edifica o arhivă online de documente și materiale la nivel mondial provenind din surse multiple, referitoare la tendințele pe termen mediu și lung, liber accesibilă pentru factorii decizionali și cetățenii din întreaga lume; |
| --- | --- |

11.

salută intenția de a utiliza procesul ESPAS și de a profita de rețeaua globală a acestuia pentru a edifica o arhivă online de documente și materiale la nivel mondial provenind din surse multiple, referitoare la tendințele pe termen mediu și lung, liber accesibilă pentru factorii decizionali și cetățenii din întreaga lume;

| 12. | salută faptul că o mai strânsă cooperare administrative între instituțiile UE prin intermediul procesului ESPAS va duce la prezentarea, ca parte a acțiunii pregătitoare, a unui raport de prognoză ce analizează tendințele pe termen lung și implicațiile acestora pentru provocările și opțiunile cu care se confruntă Uniunea în perioada 2014-2019, raport ce urmează să fie prezentat spre atenția următorilor președinți ai instituțiilor în 2014; consideră că acest exercițiu se bucură de succes și ar trebui ca, după aceea, să fie repetat cel puțin o dată la cinci ani; |
| --- | --- |

12.

salută faptul că o mai strânsă cooperare administrative între instituțiile UE prin intermediul procesului ESPAS va duce la prezentarea, ca parte a acțiunii pregătitoare, a unui raport de prognoză ce analizează tendințele pe termen lung și implicațiile acestora pentru provocările și opțiunile cu care se confruntă Uniunea în perioada 2014-2019, raport ce urmează să fie prezentat spre atenția următorilor președinți ai instituțiilor în 2014; consideră că acest exercițiu se bucură de succes și ar trebui ca, după aceea, să fie repetat cel puțin o dată la cinci ani;

| 13. | consideră că un sistem permanent – vizând să ofere o analiză periodică a tendințelor pe termen mediu și lung pentru instituțiile UE, menit să încurajeze o abordare mai strategică în luarea deciziilor – ar trebui să includă prevederi vizând prezentarea unui „raport privind tendințele strategice” instituțiilor înaintea dezbaterii privind Starea Uniunii și publicarea programului de lucru anual al Comisiei pentru a urmări și evalua modelul în schimbare al tendințelor pe termen lung, și, de asemenea, pentru a furniza informații specifice autorității bugetare în perioada pregătitoare a negocierilor pentru un cadru financiar multianual (CFM) post-2020, precum și pentru orice revizuire intermediară a CFM 2014-2020; |
| --- | --- |

13.

consideră că un sistem permanent – vizând să ofere o analiză periodică a tendințelor pe termen mediu și lung pentru instituțiile UE, menit să încurajeze o abordare mai strategică în luarea deciziilor – ar trebui să includă prevederi vizând prezentarea unui „raport privind tendințele strategice” instituțiilor înaintea dezbaterii privind Starea Uniunii și publicarea programului de lucru anual al Comisiei pentru a urmări și evalua modelul în schimbare al tendințelor pe termen lung, și, de asemenea, pentru a furniza informații specifice autorității bugetare în perioada pregătitoare a negocierilor pentru un cadru financiar multianual (CFM) post-2020, precum și pentru orice revizuire intermediară a CFM 2014-2020;

| 14. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă. |
| --- | --- |

14.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă.

---

(1)  JO L 66, 8.3.2013.

(2)  27 aprilie 2012; http://www.iss.europa.eu/uploads/media/ESPAS_report_01.pdf

(3)  http://europa.eu/espas/pdf/espas-preparatory-action-amendment_en.pdf

---

| 19.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 181/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 181/19

---

P7_TA(2013)0396

Îmbunătățirea dreptului internațional privat: norme privind competența judiciară în domeniul ocupării forței de muncă

Rezoluţia Parlamentului European din 8 octombrie 2013 referitoare la îmbunătățirea dreptului internațional privat: normele privind competența judiciară aplicabile în domeniul ocupării forței de muncă (2013/2023(INI))

(2016/C 181/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 12, 15, 16, 27, 28, 30, 31 și 33 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 12, 15, 16, 27, 28, 30, 31 și 33 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere articolele 45, 81 și 146 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 45, 81 și 146 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene pronunțate în cauzele C-18/02 (1), C-341/05 (2) și C-438/05 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene pronunțate în cauzele C-18/02 (1), C-341/05 (2) și C-438/05 (3),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0291/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0291/2013),

| A. | întrucât revizuirea Regulamentului Bruxelles I (4) a constituit un mare succes, deoarece a introdus îmbunătățiri considerabile în ceea ce privește normele care reglementează competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială în interiorul Uniunii Europene; |
| --- | --- |

A.

întrucât revizuirea Regulamentului Bruxelles I (4) a constituit un mare succes, deoarece a introdus îmbunătățiri considerabile în ceea ce privește normele care reglementează competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială în interiorul Uniunii Europene;

| B. | întrucât domeniul de aplicare al procedurii de reformare nu include anumite aspecte legate de dreptul muncii; |
| --- | --- |

B.

întrucât domeniul de aplicare al procedurii de reformare nu include anumite aspecte legate de dreptul muncii;

| C. | întrucât Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 (5) prevede utilizarea tehnicii de reformare pentru actele modificate frecvent; |
| --- | --- |

C.

întrucât Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 (5) prevede utilizarea tehnicii de reformare pentru actele modificate frecvent;

| D. | întrucât este important să se asigure coerența dintre normele care reglementează competența judiciară în caz de litigiu și normele care reglementează legea de aplicat în cazul unui litigiu; |
| --- | --- |

D.

întrucât este important să se asigure coerența dintre normele care reglementează competența judiciară în caz de litigiu și normele care reglementează legea de aplicat în cazul unui litigiu;

| E. | întrucât, la nivel european, în materie de drept internațional privat, există și o preocupare majoră legată de prevenirea căutării instanței celei mai favorabile – în special atunci când aceasta s-ar putea produce în detrimentul părții mai vulnerabile, cum sunt, în special, angajații – și de asigurarea celui mai ridicat nivel de predictabilitate în materie de competență judiciară; |
| --- | --- |

E.

întrucât, la nivel european, în materie de drept internațional privat, există și o preocupare majoră legată de prevenirea căutării instanței celei mai favorabile – în special atunci când aceasta s-ar putea produce în detrimentul părții mai vulnerabile, cum sunt, în special, angajații – și de asigurarea celui mai ridicat nivel de predictabilitate în materie de competență judiciară;

| F. | întrucât, ca principiu general, competența judiciară ar trebui să-i aparțină instanței celei mai strâns legate de cauză; |
| --- | --- |

F.

întrucât, ca principiu general, competența judiciară ar trebui să-i aparțină instanței celei mai strâns legate de cauză;

| G. | întrucât, în instanțele europene, un anumit număr de cauze de mare relevanță, având ca obiect competența judiciară și legea aplicabilă în raport cu contractele individuale de muncă și acțiunile sindicale au suscitat temeri în sensul că dispozițiile naționale de drept al muncii ar putea fi subminate de normele europene care pot conduce, în anumite cazuri, la aplicarea legislației unui stat membru de către instanța unui alt stat membru (6); |
| --- | --- |

G.

întrucât, în instanțele europene, un anumit număr de cauze de mare relevanță, având ca obiect competența judiciară și legea aplicabilă în raport cu contractele individuale de muncă și acțiunile sindicale au suscitat temeri în sensul că dispozițiile naționale de drept al muncii ar putea fi subminate de normele europene care pot conduce, în anumite cazuri, la aplicarea legislației unui stat membru de către instanța unui alt stat membru (6);

| H. | întrucât, dată fiind relevanța majoră a dreptului muncii pentru identitatea constituțională și politică a statelor membre, este important ca dreptul european să respecte tradițiile naționale din domeniu; |
| --- | --- |

H.

întrucât, dată fiind relevanța majoră a dreptului muncii pentru identitatea constituțională și politică a statelor membre, este important ca dreptul european să respecte tradițiile naționale din domeniu;

| I. | întrucât este în interesul unei gestionări corespunzătoare a justiției să se alinieze pe cât posibil aceste dispoziții privind competența judiciară la dispozițiile privind legislația aplicabilă; |
| --- | --- |

I.

întrucât este în interesul unei gestionări corespunzătoare a justiției să se alinieze pe cât posibil aceste dispoziții privind competența judiciară la dispozițiile privind legislația aplicabilă;

| J. | întrucât este oportun să se evalueze dacă este necesar să se modifice dispozițiile privind competența judiciară în domeniul dreptului muncii; |
| --- | --- |

J.

întrucât este oportun să se evalueze dacă este necesar să se modifice dispozițiile privind competența judiciară în domeniul dreptului muncii;

| K. | întrucât, în special cu privire la acțiunile sindicale, competența judiciară ar trebui să aparțină instanțelor statului membru în care este sau a fost intentată acțiunea sindicală; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în special cu privire la acțiunile sindicale, competența judiciară ar trebui să aparțină instanțelor statului membru în care este sau a fost intentată acțiunea sindicală;

| L. | întrucât, în legătură cu contractele individuale de muncă, ar trebui să se garanteze că, în măsura dorită, competența judiciară este exercitată de către instanțele statului membru care este cel mai strâns legat cu raportul de muncă, |
| --- | --- |

L.

întrucât, în legătură cu contractele individuale de muncă, ar trebui să se garanteze că, în măsura dorită, competența judiciară este exercitată de către instanțele statului membru care este cel mai strâns legat cu raportul de muncă,

| 1. | felicită instituțiile pentru revizuirea cu succes a Regulamentului Bruxelles I; |
| --- | --- |

1.

felicită instituțiile pentru revizuirea cu succes a Regulamentului Bruxelles I;

| 2. | consideră că aspectele legate de dreptul muncii ar trebui abordate de Comisie în vederea unui posibile viitoare revizuiri; |
| --- | --- |

2.

consideră că aspectele legate de dreptul muncii ar trebui abordate de Comisie în vederea unui posibile viitoare revizuiri;

| 3. | ia act de faptul că unul dintre principiile de bază ale dreptului internațional privat este protejarea părții celei mai vulnerabile și că obiectivul protejării angajaților este menționat în normele actuale privind competența judiciară; |
| --- | --- |

3.

ia act de faptul că unul dintre principiile de bază ale dreptului internațional privat este protejarea părții celei mai vulnerabile și că obiectivul protejării angajaților este menționat în normele actuale privind competența judiciară;

| 4. | ia act de faptul că, atunci când au calitatea de pârâți în cauze intentate de angajatorii lor exclusiv din motive legate de competența judiciară stabilită în Regulamentul Bruxelles I, angajații sunt, în general, bine protejați prin norme în materie de competență judiciară; |
| --- | --- |

4.

ia act de faptul că, atunci când au calitatea de pârâți în cauze intentate de angajatorii lor exclusiv din motive legate de competența judiciară stabilită în Regulamentul Bruxelles I, angajații sunt, în general, bine protejați prin norme în materie de competență judiciară;

| 5. | îndeamnă Comisia să evalueze dacă cadrul juridic stabilit de Regulamentul Bruxelles I ia suficient în considerare specificitățile acțiunilor din sectorul muncii; |
| --- | --- |

5.

îndeamnă Comisia să evalueze dacă cadrul juridic stabilit de Regulamentul Bruxelles I ia suficient în considerare specificitățile acțiunilor din sectorul muncii;

| 6. | invită Comisia să acorde o atenție deosebită următoarelor aspecte:






  (a) | dacă, în ceea ce privește răspunderea unui lucrător, a unui angajator sau a unei organizații care reprezintă interesele lucrătorilor sau ale angajatorilor, pentru daunele cauzate de acțiunile sindicale, sunt necesare măsuri pentru a clarifica dacă articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul Bruxelles I reformat se referă la locul în care acțiunea sindicală urmează să aibă loc sau a avut loc și dacă este necesară alinierea la articolul 9 din Regulamentul Roma II; |
| --- | --- | --- |

6.

invită Comisia să acorde o atenție deosebită următoarelor aspecte:

(a)

dacă, în ceea ce privește răspunderea unui lucrător, a unui angajator sau a unei organizații care reprezintă interesele lucrătorilor sau ale angajatorilor, pentru daunele cauzate de acțiunile sindicale, sunt necesare măsuri pentru a clarifica dacă articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul Bruxelles I reformat se referă la locul în care acțiunea sindicală urmează să aibă loc sau a avut loc și dacă este necesară alinierea la articolul 9 din Regulamentul Roma II;

| (b) | dacă, în cauzele în care un angajat urmărește în justiție un angajator, clauza de siguranță care se aplică atunci când nu există un loc de muncă obișnuit ar trebui reformulată astfel încât să facă trimitere la locul de desfășurare a activității din care angajatul primește sau a primit instrucțiuni de zi cu zi și nu la locul de angajare; |
| --- | --- |

(b)

dacă, în cauzele în care un angajat urmărește în justiție un angajator, clauza de siguranță care se aplică atunci când nu există un loc de muncă obișnuit ar trebui reformulată astfel încât să facă trimitere la locul de desfășurare a activității din care angajatul primește sau a primit instrucțiuni de zi cu zi și nu la locul de angajare;

| 7. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Comitetului Economic și Social European. |
| --- | --- |

7.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Comitetului Economic și Social European.

---

(1)  Hotărârea Curții (Camera a șasea) din 5 februarie 2004, pronunțată în cauza C-18/02, Danmarks Rederiforening, acționând în numele DFDS Torline A/S v LO Landsorganisationen i Sverige, acționând în numele SEKO Sjöfolk Facket för Service och Kommunikation, Cul. 2004, p. I-01417.

(2)  Hotărârea Curții (Marea Cameră) din 18 decembrie 2007, pronunțată în cauza C-341/05, Laval un Partneri Ltd v Svenska Byggnadsarbetareförbundet, Svenska Byggnadsarbetareförbundets avdelning 1, Byggettan și Svenska Elektrikerförbundet, Cul. 2007 p. I-11767.

(3)  Hotărârea Curții (Marea Cameră) din 11 decembrie 2007, pronunțată în cauza C-438/05, International Transport Workers’ Federation și Finnish Seamen’s Union v Viking Line ABP și OÜ Viking Line Eesti, Cul. 2007 p. I-10779.

(4)  Regulamentul (UE) nr. 1215/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 decembrie 2012 privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială (JO L 351, 20.12.2012, p. 1).

(5)  Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (JO C 77, 28.3.2002, p. 1).

(6)  A se vedea, în special, circumstanțele legate de cauza C-438/05, International Transport Workers’ Federation și Finnish Seamen’s Union v Viking Line ABP și OÜ Viking Line Eesti, Cul. 2007 p. I-10779.

---

| 19.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 181/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 181/21

---

P7_TA(2013)0400

Genicidul: femeile lipsă?

Rezoluţia Parlamentului European din 8 octombrie 2013 referitoare la genicid: femeile lipsă? (2012/2273(INI))

(2016/C 181/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), care pune accentul pe valorile comune statelor membre, cum ar fi pluralismul, nediscriminarea, toleranța, justiția, solidaritatea și egalitatea între bărbați și femei, precum și articolul 8 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care instituie principiul integrării dimensiunii de gen, afirmând că Uniunea, în toate activitățile sale urmărește să elimine inegalitățile și să promoveze egalitatea între bărbați și femei, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), care pune accentul pe valorile comune statelor membre, cum ar fi pluralismul, nediscriminarea, toleranța, justiția, solidaritatea și egalitatea între bărbați și femei, precum și articolul 8 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care instituie principiul integrării dimensiunii de gen, afirmând că Uniunea, în toate activitățile sale urmărește să elimine inegalitățile și să promoveze egalitatea între bărbați și femei,

| — | având în vedere articolul 19 din TFUE, care se referă la combaterea discriminării bazate pe sex, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 19 din TFUE, care se referă la combaterea discriminării bazate pe sex,

| — | având în vedere articolul 23 din Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 23 din Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite din 18 decembrie 1979 privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor (CEDAW), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite din 18 decembrie 1979 privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor (CEDAW),

| — | având în vedere Declarația de la Beijing și Platforma de acțiune adoptată de cea de-a patra Conferință mondială privind femeile, la 15 septembrie 1995, precum și rezoluțiile sale din 18 mai 2000 (1), 10 martie 2005 (Beijing + 10) (2), și 25 februarie 2010 (Beijing + 15) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Beijing și Platforma de acțiune adoptată de cea de-a patra Conferință mondială privind femeile, la 15 septembrie 1995, precum și rezoluțiile sale din 18 mai 2000 (1), 10 martie 2005 (Beijing + 10) (2), și 25 februarie 2010 (Beijing + 15) (3),

| — | având în vedere Obiectivele de dezvoltare ale mileniului (ODM), adoptate cu ocazia Summit-ului Mileniului al ONU, în septembrie 2000, în special ODM-ul privind promovarea egalității de gen și afirmarea femeii, condiție prealabilă pentru eradicarea foametei, a sărăciei și a bolilor, permițând instituirea egalității la toate nivelurile de educație și în toate domeniile de activitate, controlul egal asupra resurselor și reprezentarea egală în viața publică și cea politică, |
| --- | --- |

—

având în vedere Obiectivele de dezvoltare ale mileniului (ODM), adoptate cu ocazia Summit-ului Mileniului al ONU, în septembrie 2000, în special ODM-ul privind promovarea egalității de gen și afirmarea femeii, condiție prealabilă pentru eradicarea foametei, a sărăciei și a bolilor, permițând instituirea egalității la toate nivelurile de educație și în toate domeniile de activitate, controlul egal asupra resurselor și reprezentarea egală în viața publică și cea politică,

| — | având în vedere Pactul european pentru egalitatea de gen (2011-2020), adoptat de Consiliul European în martie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul european pentru egalitatea de gen (2011-2020), adoptat de Consiliul European în martie 2011,

| — | având în vedere Consensul european privind dezvoltarea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Consensul european privind dezvoltarea,

| — | având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului și biomedicina, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului și biomedicina,

| — | având în vedere Orientările Uniunii Europene referitoare la promovarea respectării dreptului internațional umanitar (DIU), la pedeapsa capitală, tortura și alte tratamente sau pedepse cu cruzime, inumane sau degradante, precum și la dialogurile cu țările care nu sunt membre ale UE pe tema promovării și protecției drepturilor copilului, a violențelor împotriva femeilor și a fetelor, precum și a combaterii tuturor formelor de discriminare a acestora, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările Uniunii Europene referitoare la promovarea respectării dreptului internațional umanitar (DIU), la pedeapsa capitală, tortura și alte tratamente sau pedepse cu cruzime, inumane sau degradante, precum și la dialogurile cu țările care nu sunt membre ale UE pe tema promovării și protecției drepturilor copilului, a violențelor împotriva femeilor și a fetelor, precum și a combaterii tuturor formelor de discriminare a acestora,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 2 decembrie 1998 care stipulează că evaluarea anuală a punerii în aplicare a Platformei de acțiune de la Beijing se va baza pe indicatori și parametri de referință calitativi și cantitativi, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 2 decembrie 1998 care stipulează că evaluarea anuală a punerii în aplicare a Platformei de acțiune de la Beijing se va baza pe indicatori și parametri de referință calitativi și cantitativi,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 2–3 iunie 2005, în care statele membre și Comisia sunt invitate să consolideze mecanismele instituționale de promovare a egalității de gen și să creeze un cadru de evaluare a implementării Platformei de acțiune de la Beijing, pentru o monitorizare mai consecventă și mai sistematică a evoluțiilor în domeniu, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 2–3 iunie 2005, în care statele membre și Comisia sunt invitate să consolideze mecanismele instituționale de promovare a egalității de gen și să creeze un cadru de evaluare a implementării Platformei de acțiune de la Beijing, pentru o monitorizare mai consecventă și mai sistematică a evoluțiilor în domeniu,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 5 și 6 decembrie 2007 privind revizuirea punerii în aplicare a Platformei de acțiune de la Beijing de către instituțiile UE și statele membre, precum și raportul însoțitor elaborat de Președinția portugheză, prin care sunt susținuți indicatorii privind femeile și sărăcia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 5 și 6 decembrie 2007 privind revizuirea punerii în aplicare a Platformei de acțiune de la Beijing de către instituțiile UE și statele membre, precum și raportul însoțitor elaborat de Președinția portugheză, prin care sunt susținuți indicatorii privind femeile și sărăcia,

| — | având în vedere „Strategia pentru egalitatea între femei și bărbați: 2010-2015” elaborată de Comisie și prezentată la 21 septembrie 2010, precum și documentul de lucru însoțitor referitor la acțiunile vizând implementarea strategiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere „Strategia pentru egalitatea între femei și bărbați: 2010-2015” elaborată de Comisie și prezentată la 21 septembrie 2010, precum și documentul de lucru însoțitor referitor la acțiunile vizând implementarea strategiei,

| — | având în vedere documentul de lucru referitor la Planul de acțiune al UE privind egalitatea de gen și afirmarea rolului femeilor în dezvoltare (2010-2015) al serviciilor Comisiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru referitor la Planul de acțiune al UE privind egalitatea de gen și afirmarea rolului femeilor în dezvoltare (2010-2015) al serviciilor Comisiei,

| — | având în vedere declarația comună a miniștrilor UE pentru egalitatea de gen, făcută la 4 februarie 2005, în contextul evaluării la 10 ani a Platformei de acțiune de la Beijing, în care se reafirmă, printre altele, susținerea fermă și angajarea în vederea implementării complete și eficiente a Declarației și a Platformei de acțiune Beijing, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a miniștrilor UE pentru egalitatea de gen, făcută la 4 februarie 2005, în contextul evaluării la 10 ani a Platformei de acțiune de la Beijing, în care se reafirmă, printre altele, susținerea fermă și angajarea în vederea implementării complete și eficiente a Declarației și a Platformei de acțiune Beijing,

| — | având în vedere concluziile adoptate, la 15 martie 2013, la cea de a 57-a sesiune a Comisiei privind statutul femeilor din cadrul ONU, care recunosc pentru prima dată într-un text internațional, în mod explicit fenomenul asasinatelor în funcție de sex sau „femicidele”. |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile adoptate, la 15 martie 2013, la cea de a 57-a sesiune a Comisiei privind statutul femeilor din cadrul ONU, care recunosc pentru prima dată într-un text internațional, în mod explicit fenomenul asasinatelor în funcție de sex sau „femicidele”.

| — | având în vedere declarația comună a agențiilor ONU din 2011 privind „Prevenirea selecției sexului în funcție de prejudecățile de gen”, prezentată de Biroul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (OHCHR), Fondul Națiunilor Unite pentru Populație (UNFPA), Fondul Națiunilor Unite pentru Copii (UNICEF) , UN Femei și Organizația mondială a sănătății (OMS), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a agențiilor ONU din 2011 privind „Prevenirea selecției sexului în funcție de prejudecățile de gen”, prezentată de Biroul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (OHCHR), Fondul Națiunilor Unite pentru Populație (UNFPA), Fondul Națiunilor Unite pentru Copii (UNICEF) , UN Femei și Organizația mondială a sănătății (OMS),

| — | având în vedere Declarația și Programul de acțiune ale Conferinței Internaționale pentru Populație și Dezvoltare, adoptate la Cairo în 1994 (CIPD), acțiunile-cheie pentru punerea lor în aplicare în continuare, precum și Rezoluția nr. 65/234 a Adunării generale a Organizației Națiunilor Unite privind consecințele Conferinței Internaționale pentru Populație și Dezvoltare de după 2014 (decembrie 2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația și Programul de acțiune ale Conferinței Internaționale pentru Populație și Dezvoltare, adoptate la Cairo în 1994 (CIPD), acțiunile-cheie pentru punerea lor în aplicare în continuare, precum și Rezoluția nr. 65/234 a Adunării generale a Organizației Națiunilor Unite privind consecințele Conferinței Internaționale pentru Populație și Dezvoltare de după 2014 (decembrie 2010),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2008 referitoare la Egalitatea de gen și autonomizarea femeilor în cadrul cooperării pentru dezvoltare (4), în special punctul 37; |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2008 referitoare la Egalitatea de gen și autonomizarea femeilor în cadrul cooperării pentru dezvoltare (4), în special punctul 37;

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 decembrie 2010 referitoare la Raportul anual privind drepturile omului în lume în 2009 și politica Uniunii Europene în această privință (5), în special punctul 76, care subliniază necesitatea de a elimina toate formele de discriminare și violență împotriva femeilor și fetelor, inclusiv avortul selectiv în funcție de sex, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 decembrie 2010 referitoare la Raportul anual privind drepturile omului în lume în 2009 și politica Uniunii Europene în această privință (5), în special punctul 76, care subliniază necesitatea de a elimina toate formele de discriminare și violență împotriva femeilor și fetelor, inclusiv avortul selectiv în funcție de sex,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 decembrie 2012 referitoare la Raportul anual 2011 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 decembrie 2012 referitoare la Raportul anual 2011 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 octombrie 2007 privind uciderea femeilor (femicidul) în Mexic și America Centrală și rolul Uniunii Europene în combaterea acestui fenomen (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 octombrie 2007 privind uciderea femeilor (femicidul) în Mexic și America Centrală și rolul Uniunii Europene în combaterea acestui fenomen (7),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0245/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0245/2013),

| A. | întrucât termenul „genicid” este un termen neutru, referindu-se la uciderea sistematică, deliberată și în funcție de gen a oamenilor ce aparțin unui anumit sex, fiind un fenomen în creștere, dar neraportat într-o serie de țări, având consecințe mortale; întrucât acest raport care explorează în special cauzele, tendințele actuale, consecințele și modalitățile de combatere a practicilor de selecție în funcție de sex, care apar, de asemenea, sub forma infanticidului și a violenței prin selecția sexului (alți termeni, cum ar fi „femicid”, pentru care există deja un raport special al Parlamentul European (8), fiind folosiți pentru a se referi la uciderea de femei și fete ca expresia cea mai gravă mare a discriminării și violenței împotriva femeilor); |
| --- | --- |

A.

întrucât termenul „genicid” este un termen neutru, referindu-se la uciderea sistematică, deliberată și în funcție de gen a oamenilor ce aparțin unui anumit sex, fiind un fenomen în creștere, dar neraportat într-o serie de țări, având consecințe mortale; întrucât acest raport care explorează în special cauzele, tendințele actuale, consecințele și modalitățile de combatere a practicilor de selecție în funcție de sex, care apar, de asemenea, sub forma infanticidului și a violenței prin selecția sexului (alți termeni, cum ar fi „femicid”, pentru care există deja un raport special al Parlamentul European (8), fiind folosiți pentru a se referi la uciderea de femei și fete ca expresia cea mai gravă mare a discriminării și violenței împotriva femeilor);

| B. | întrucât, în pofida legislației recente împotriva practicilor de selecție în funcție de sex, fetele sunt într-o măsură disproporționat de mare țintele unei discriminări sexuale severe, extinsă adesea asupra fetelor nenăscute, prin predeterminarea fetușilor, care sunt apoi avortați, sau prin abandonarea sau uciderea fetelor din simplul motiv că sunt fete; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în pofida legislației recente împotriva practicilor de selecție în funcție de sex, fetele sunt într-o măsură disproporționat de mare țintele unei discriminări sexuale severe, extinsă adesea asupra fetelor nenăscute, prin predeterminarea fetușilor, care sunt apoi avortați, sau prin abandonarea sau uciderea fetelor din simplul motiv că sunt fete;

| C. | întrucât s-a estimat că, încă din 1990, peste 100 de milioane de femei „lipsesc” din punct de vedere demografic din populația lumii, datorită genicidului (9); întrucât, conform estimărilor recente, numărul de femei „lipsă” a crescut la aproape 200 de milioane (10); |
| --- | --- |

C.

întrucât s-a estimat că, încă din 1990, peste 100 de milioane de femei „lipsesc” din punct de vedere demografic din populația lumii, datorită genicidului (9); întrucât, conform estimărilor recente, numărul de femei „lipsă” a crescut la aproape 200 de milioane (10);

| D. | întrucât genicidul este o problemă globală care apare nu numai în Asia și Europa, dar și în America de Nord, Africa și America Latină; întrucât genicidul este practicat oriunde femeile gravide decid, intenționat sau în urma presiunilor, să nu dea naștere la fetuși fete, pentru ca fetele sunt considerate o povară pentru societate; |
| --- | --- |

D.

întrucât genicidul este o problemă globală care apare nu numai în Asia și Europa, dar și în America de Nord, Africa și America Latină; întrucât genicidul este practicat oriunde femeile gravide decid, intenționat sau în urma presiunilor, să nu dea naștere la fetuși fete, pentru ca fetele sunt considerate o povară pentru societate;

| E. | întrucât în Asia, și în special în China, India și Vietnam, raportul femei/bărbați este foarte distorsionat; întrucât în 2012, în China, s-au născut 113 băieți la fiecare 100 de fete, în timp ce în India și Vietnam raportul este de 112 la 100 (11); |
| --- | --- |

E.

întrucât în Asia, și în special în China, India și Vietnam, raportul femei/bărbați este foarte distorsionat; întrucât în 2012, în China, s-au născut 113 băieți la fiecare 100 de fete, în timp ce în India și Vietnam raportul este de 112 la 100 (11);

| F. | întrucât în Europa, în unele țări, raportul femei/bărbați este în mod particular dezechilibrat, în 2012, în Albania, Armenia, Azerbaidjan și Georgia născându-se 112 băieți la fiecare 100 de fete (12); |
| --- | --- |

F.

întrucât în Europa, în unele țări, raportul femei/bărbați este în mod particular dezechilibrat, în 2012, în Albania, Armenia, Azerbaidjan și Georgia născându-se 112 băieți la fiecare 100 de fete (12);

| G. | întrucât practicarea genicidului apare cel mai frecvent în culturile care manifestă o preferință pentru fii, inegalitate de gen, discriminare persistentă și stereotipuri față de fiice și, în unele cazuri, în țările care aplică politici guvernamentale coercitive; |
| --- | --- |

G.

întrucât practicarea genicidului apare cel mai frecvent în culturile care manifestă o preferință pentru fii, inegalitate de gen, discriminare persistentă și stereotipuri față de fiice și, în unele cazuri, în țările care aplică politici guvernamentale coercitive;

| H. | întrucât „preferința pentru fii” este adânc înrădăcinată făcând parte din tradiții îndelungate, fiind legată de aspecte cum ar fi moștenirea proprietății, dependența părinților în vârstă de fii pentru sprijin economic și securitate, continuarea numelui de familie și a genelogiei, precum și dorința de a nu cheltui sume în mod tradițional mari pentru zestrea fiicelor, pentru a evita dificultățile financiare; |
| --- | --- |

H.

întrucât „preferința pentru fii” este adânc înrădăcinată făcând parte din tradiții îndelungate, fiind legată de aspecte cum ar fi moștenirea proprietății, dependența părinților în vârstă de fii pentru sprijin economic și securitate, continuarea numelui de familie și a genelogiei, precum și dorința de a nu cheltui sume în mod tradițional mari pentru zestrea fiicelor, pentru a evita dificultățile financiare;

| I. | întrucât sisteme inadecvate de asigurări sociale, regimuri și opțiuni de asigurare inadecvate pentru familiile din mai multe culturi pot, în mod fals, conduce la o „preferință pentru fii” și la practici de selecție în funcție de sex; |
| --- | --- |

I.

întrucât sisteme inadecvate de asigurări sociale, regimuri și opțiuni de asigurare inadecvate pentru familiile din mai multe culturi pot, în mod fals, conduce la o „preferință pentru fii” și la practici de selecție în funcție de sex;

| J. | întrucât practicile de selecție în funcție de sex perturbă echilibrul de gen în societate, conduc la un raport femei/bărbați distorsionat și au consecințe economice și sociale; întrucât dezechilibrul de gen sub forma existenței unui număr de bărbați în exces afectează stabilitatea socială pe termen lung, conducând la o creștere generală a criminalității, a frustrărilor și violențelor, o creșterea a traficului de femei, a sclaviei și exploatării sexuale și a violurilor; |
| --- | --- |

J.

întrucât practicile de selecție în funcție de sex perturbă echilibrul de gen în societate, conduc la un raport femei/bărbați distorsionat și au consecințe economice și sociale; întrucât dezechilibrul de gen sub forma existenței unui număr de bărbați în exces afectează stabilitatea socială pe termen lung, conducând la o creștere generală a criminalității, a frustrărilor și violențelor, o creșterea a traficului de femei, a sclaviei și exploatării sexuale și a violurilor;

| K. | întrucât o cultură patriarhală în care predomină preferința pentru fii conservă nu doar stereotipurile, deficitele democratice și inegalitățile de gen, ci, de asemenea, discriminează femeile și, prin urmare, creează obstacole care le împiedică să se bucure pe deplin de egalitatea de tratament și egalitatea de șanse în toate domeniile vieții; |
| --- | --- |

K.

întrucât o cultură patriarhală în care predomină preferința pentru fii conservă nu doar stereotipurile, deficitele democratice și inegalitățile de gen, ci, de asemenea, discriminează femeile și, prin urmare, creează obstacole care le împiedică să se bucure pe deplin de egalitatea de tratament și egalitatea de șanse în toate domeniile vieții;

| L. | întrucât existența unor practici de selecție în funcție de sex, a unor rate de mortalitate mai mari în rândul fetelor foarte mici și a unor rate mai mici de școlarizare în cazul fetelor, poate conduce la ideea că în unele societăți predomină o cultură a „preferinței pentru fii”; este important să se investigheze și să se analizeze dacă aceste fenomene sunt însoțite de deficite democratice suplimentare împotriva fetelor, cum ar fi înrăutățirea accesului lor la nutriție, educație, îngrijire medicală, instalații sanitare, apă potabilă, îngrijire medicală și asistență socială, pentru a găsi modalități eficiente de combatere a acestora; |
| --- | --- |

L.

întrucât existența unor practici de selecție în funcție de sex, a unor rate de mortalitate mai mari în rândul fetelor foarte mici și a unor rate mai mici de școlarizare în cazul fetelor, poate conduce la ideea că în unele societăți predomină o cultură a „preferinței pentru fii”; este important să se investigheze și să se analizeze dacă aceste fenomene sunt însoțite de deficite democratice suplimentare împotriva fetelor, cum ar fi înrăutățirea accesului lor la nutriție, educație, îngrijire medicală, instalații sanitare, apă potabilă, îngrijire medicală și asistență socială, pentru a găsi modalități eficiente de combatere a acestora;

| M. | întrucât deficitele demografice ale femeilor din multe țări nu pot fi discutate datorită absenței unor date statistice fiabile vizând monitorizarea nașterilor și a deceselor; |
| --- | --- |

M.

întrucât deficitele demografice ale femeilor din multe țări nu pot fi discutate datorită absenței unor date statistice fiabile vizând monitorizarea nașterilor și a deceselor;

| N. | întrucât afirmarea femeilor va susține promovarea schimbării comportamentale și sociale necesare pentru a eradica pe termen lung practicile de selecție în funcție de sex; |
| --- | --- |

N.

întrucât afirmarea femeilor va susține promovarea schimbării comportamentale și sociale necesare pentru a eradica pe termen lung practicile de selecție în funcție de sex;

| O. | întrucât eradicarea practicilor de selecție în funcție de sex este un proces complex care necesită o serie de abordări și metode interconectate, inclusiv o pregătire specializată pentru personalul medical, pentru a oferi consultanță și pentru a preveni practicile de selecție în funcție de sex în UE și în întreaga lume; |
| --- | --- |

O.

întrucât eradicarea practicilor de selecție în funcție de sex este un proces complex care necesită o serie de abordări și metode interconectate, inclusiv o pregătire specializată pentru personalul medical, pentru a oferi consultanță și pentru a preveni practicile de selecție în funcție de sex în UE și în întreaga lume;

| P. | întrucât campaniile de promovare, politicile și bunele practici în domeniu, cum ar fi campania „Grija pentru fete”, care vizează o mai bună conștientizare a valorii fetelor, dar și programul „Balika Samriddhi Yojana” din India, prin care se oferă stimulente monetare pentru educarea fetelor din familiile sărace, sunt esențiale pentru a schimba atitudinile comportamentale față de fete și femei; |
| --- | --- |

P.

întrucât campaniile de promovare, politicile și bunele practici în domeniu, cum ar fi campania „Grija pentru fete”, care vizează o mai bună conștientizare a valorii fetelor, dar și programul „Balika Samriddhi Yojana” din India, prin care se oferă stimulente monetare pentru educarea fetelor din familiile sărace, sunt esențiale pentru a schimba atitudinile comportamentale față de fete și femei;

| Q. | întrucât trebuie remarcat exemplul pozitiv oferit de Coreea de Sud, care a reușit să inverseze un raport femei/bărbați extrem de distorsionat de 114 băieți născuți pentru fiecare 100 de fete, înregistrat în 1994, la 107 băieți la 100 de fete, în 2010 (13), |
| --- | --- |

Q.

întrucât trebuie remarcat exemplul pozitiv oferit de Coreea de Sud, care a reușit să inverseze un raport femei/bărbați extrem de distorsionat de 114 băieți născuți pentru fiecare 100 de fete, înregistrat în 1994, la 107 băieți la 100 de fete, în 2010 (13),

| 1. | subliniază faptul că genicidul rămâne o infracțiune și o încălcare gravă a drepturilor omului, care impune modalități eficiente de abordare și eradicare a tuturor cauzelor sale fundamentale, ce conduc la cultura patriarhală; |
| --- | --- |

1.

subliniază faptul că genicidul rămâne o infracțiune și o încălcare gravă a drepturilor omului, care impune modalități eficiente de abordare și eradicare a tuturor cauzelor sale fundamentale, ce conduc la cultura patriarhală;

| 2. | insistă asupra obligației tuturor statelor și guvernelor de a promova și de a proteja drepturile omului și de a preveni discriminarea ca bază a acțiunii pentru eliminarea tuturor tipurilor de violență împotriva femeilor; |
| --- | --- |

2.

insistă asupra obligației tuturor statelor și guvernelor de a promova și de a proteja drepturile omului și de a preveni discriminarea ca bază a acțiunii pentru eliminarea tuturor tipurilor de violență împotriva femeilor;

| 3. | invită guvernele să elaboreze și să aplice măsuri care promovează schimbări profunde a mentalităților și atitudinilor față de femei, pentru a combate, astfel, credințele și comportamentele negative care perpetuează violența împotriva femeilor; |
| --- | --- |

3.

invită guvernele să elaboreze și să aplice măsuri care promovează schimbări profunde a mentalităților și atitudinilor față de femei, pentru a combate, astfel, credințele și comportamentele negative care perpetuează violența împotriva femeilor;

| 4. | invită guvernele să clasifice în mod specific femicidul sau genicidul drept o infracțiune și, prin urmare, să elaboreze și să pună în aplicare măsuri legislative astfel încât cazurile de femicid să facă obiectul unei anchete, agresorii să fie judecați iar femeile care au supraviețuit să poată avea un acces ușor la serviciile de sănătate și de asistență pe termen lung; |
| --- | --- |

4.

invită guvernele să clasifice în mod specific femicidul sau genicidul drept o infracțiune și, prin urmare, să elaboreze și să pună în aplicare măsuri legislative astfel încât cazurile de femicid să facă obiectul unei anchete, agresorii să fie judecați iar femeile care au supraviețuit să poată avea un acces ușor la serviciile de sănătate și de asistență pe termen lung;

| 5. | subliniază faptul că, conform Convenției Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice și a Declarației și Platformei de acțiune de la Beijing, orice formă de presiune familială sau socială asupra femeilor de a face un avort selectiv este considerată o formă de violență fizică și psihologică; |
| --- | --- |

5.

subliniază faptul că, conform Convenției Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice și a Declarației și Platformei de acțiune de la Beijing, orice formă de presiune familială sau socială asupra femeilor de a face un avort selectiv este considerată o formă de violență fizică și psihologică;

| 6. | subliniază faptul că eradicarea practicilor de selecție în funcție de sex este un proces complex, care necesită o serie de perspective și metode interconectate, de la analizarea principalelor cauze, a trăsăturilor culturale și a factorilor socio-economici ai țărilor în care există preferința pentru fii, până la organizarea de campanii pentru drepturile și statutul fetelor și femeilor și introducerea unor legi și regulamente; în sens mai larg, consideră că singurul mod sustenabil de prevenire a unor evoluții ulterioare în practicile de selecție în funcție de sex este promovarea egală a sexelor în fiecare societate; |
| --- | --- |

6.

subliniază faptul că eradicarea practicilor de selecție în funcție de sex este un proces complex, care necesită o serie de perspective și metode interconectate, de la analizarea principalelor cauze, a trăsăturilor culturale și a factorilor socio-economici ai țărilor în care există preferința pentru fii, până la organizarea de campanii pentru drepturile și statutul fetelor și femeilor și introducerea unor legi și regulamente; în sens mai larg, consideră că singurul mod sustenabil de prevenire a unor evoluții ulterioare în practicile de selecție în funcție de sex este promovarea egală a sexelor în fiecare societate;

| 7. | subliniază necesitatea promovării de către Comisie a unei investigări și analize aprofundate științific a cauzelor profunde ale practicilor de selecție în funcție de sex, pentru a promova cercetarea acestor tradiții și obiceiuri specifice anumitor țări, ce pot conduce la selecția în funcție de sex și la consecințe pe termen lung ale acestei selecții; |
| --- | --- |

7.

subliniază necesitatea promovării de către Comisie a unei investigări și analize aprofundate științific a cauzelor profunde ale practicilor de selecție în funcție de sex, pentru a promova cercetarea acestor tradiții și obiceiuri specifice anumitor țări, ce pot conduce la selecția în funcție de sex și la consecințe pe termen lung ale acestei selecții;

| 8. | solicită o analiză detaliată a cauzelor financiare și economice care stau la baza practicilor de selecție în funcție de sex, invită, totodată, guvernele să se ocupe în mod activ de obligațiile aflate în sarcina familiilor, sarcini ce conduc la apariția unui surplus de băieți/bărbați; |
| --- | --- |

8.

solicită o analiză detaliată a cauzelor financiare și economice care stau la baza practicilor de selecție în funcție de sex, invită, totodată, guvernele să se ocupe în mod activ de obligațiile aflate în sarcina familiilor, sarcini ce conduc la apariția unui surplus de băieți/bărbați;

| 9. | subliniază importanța elaborării unor acte legislative împotriva selecției în funcție de sex, care ar trebui să includă pachete de protecție socială pentru femei, o mai bună monitorizare a implementării legislației existente și acordarea unei atenții mai mari cauzelor culturale și socio-economice ale fenomenului, pentru a aborda această problema sustenabil și holist, respectând egalitatea de gen și încurajând participarea activă din partea societății civile; |
| --- | --- |

9.

subliniază importanța elaborării unor acte legislative împotriva selecției în funcție de sex, care ar trebui să includă pachete de protecție socială pentru femei, o mai bună monitorizare a implementării legislației existente și acordarea unei atenții mai mari cauzelor culturale și socio-economice ale fenomenului, pentru a aborda această problema sustenabil și holist, respectând egalitatea de gen și încurajând participarea activă din partea societății civile;

| 10. | invită guvernele să elimine deficitele democratice și legislative, să combată obstacolele persistente ce discriminează fetele, să asigure dreptul la moștenire pentru femei, să aplice legislația națională care garantează egalitatea femeilor și a bărbaților în fața legii, în toate sectoarele vieții, precum și să susțină afirmarea economică, educațională și politică a fetelor și femeilor; |
| --- | --- |

10.

invită guvernele să elimine deficitele democratice și legislative, să combată obstacolele persistente ce discriminează fetele, să asigure dreptul la moștenire pentru femei, să aplice legislația națională care garantează egalitatea femeilor și a bărbaților în fața legii, în toate sectoarele vieții, precum și să susțină afirmarea economică, educațională și politică a fetelor și femeilor;

| 11. | invită Comisia să sprijine și să încurajeze toate tipurile de inițiative vizând o mai bună conștientizare a discriminării în funcție de prejudecățile de gen, inclusiv a genicidului, și găsirea unor metode eficiente de combatere a acestuia, prin oferirea de consiliere, asistență, finanțare, precum și prin conceperea unor politici adecvate, ca parte a relațiilor sale externe, a ajutorului umanitar și a integrării dimensiunii de gen; |
| --- | --- |

11.

invită Comisia să sprijine și să încurajeze toate tipurile de inițiative vizând o mai bună conștientizare a discriminării în funcție de prejudecățile de gen, inclusiv a genicidului, și găsirea unor metode eficiente de combatere a acestuia, prin oferirea de consiliere, asistență, finanțare, precum și prin conceperea unor politici adecvate, ca parte a relațiilor sale externe, a ajutorului umanitar și a integrării dimensiunii de gen;

| 12. | subliniază că incapacitatea de a consolida autonomia femeilor și a fetelor, precum și absența eforturilor de modificare a normelor și structurilor sociale are implicații grave de natură juridică, etică și sanitară, dar și în planul drepturilor omului, putând avea consecințe grave pe termen lung în societățile unde se practică asemenea tehnici; |
| --- | --- |

12.

subliniază că incapacitatea de a consolida autonomia femeilor și a fetelor, precum și absența eforturilor de modificare a normelor și structurilor sociale are implicații grave de natură juridică, etică și sanitară, dar și în planul drepturilor omului, putând avea consecințe grave pe termen lung în societățile unde se practică asemenea tehnici;

| 13. | subliniază faptul că, conform mai multor studii, dezechilibrul de gen ar putea conduce la o creștere a traficului de ființe umane pentru căsătorii sau exploatare sexuală, a violenței împotriva femeilor, a căsătoriilor între copii și a celor cu forța, a incidenței HIV/SIDA și a altor boli cu transmitere sexuală (BTS); subliniază faptul că dezechilibrul de gen constituie, așadar, o amenințare la adresa stabilității și securității sociale și solicită, prin urmare, analizarea cu maximă atenție a posibilelor consecințe ale acestui surplus din ce în ce mai mare de bărbați asupra sănătății, economiei și securității; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că, conform mai multor studii, dezechilibrul de gen ar putea conduce la o creștere a traficului de ființe umane pentru căsătorii sau exploatare sexuală, a violenței împotriva femeilor, a căsătoriilor între copii și a celor cu forța, a incidenței HIV/SIDA și a altor boli cu transmitere sexuală (BTS); subliniază faptul că dezechilibrul de gen constituie, așadar, o amenințare la adresa stabilității și securității sociale și solicită, prin urmare, analizarea cu maximă atenție a posibilelor consecințe ale acestui surplus din ce în ce mai mare de bărbați asupra sănătății, economiei și securității;

| 14. | sprijină reformele relevante, monitorizarea continuă și implementarea efectivă a egalității de gen și a legislației împotriva discriminării, în special în țările cu venituri mici și medii și în țările de tranziție; |
| --- | --- |

14.

sprijină reformele relevante, monitorizarea continuă și implementarea efectivă a egalității de gen și a legislației împotriva discriminării, în special în țările cu venituri mici și medii și în țările de tranziție;

| 15. | invită Comisia să lucreze intens pentru a împiedica selecția sexului în funcție de prejudecățile de gen, nu prin impunerea unor restricții privind accesul la serviciile și tehnologia din domeniul sănătății reproductive, ci prin promovarea utilizării responsabile a acestora, invită Comisia să introducă și să consolideze orientări, să ofere instruire specializată pentru personalul medical vizând consilierea și prevenirea practicile de selecție în funcție de sex, cu rarele excepții a unor cazuri justificate de bolile genetice legate de sex, precum și să prevină utilizarea și promovarea tehnologiilor de selecție în scopuri lucrative; |
| --- | --- |

15.

invită Comisia să lucreze intens pentru a împiedica selecția sexului în funcție de prejudecățile de gen, nu prin impunerea unor restricții privind accesul la serviciile și tehnologia din domeniul sănătății reproductive, ci prin promovarea utilizării responsabile a acestora, invită Comisia să introducă și să consolideze orientări, să ofere instruire specializată pentru personalul medical vizând consilierea și prevenirea practicile de selecție în funcție de sex, cu rarele excepții a unor cazuri justificate de bolile genetice legate de sex, precum și să prevină utilizarea și promovarea tehnologiilor de selecție în scopuri lucrative;

| 16. | subliniază că legislația ce gestionează sau limitează selecția în funcție de sex trebuie să protejeze dreptul femeilor de a avea acces la tehnologiile și serviciile legitime de sănătate sexuală și reproductivă fără autorizația soțului, subliniază că legislația trebuie aplicată într-un mod eficient și că trebuie impuse sancțiuni corespunzătoare împotriva celor care încalcă legea; |
| --- | --- |

16.

subliniază că legislația ce gestionează sau limitează selecția în funcție de sex trebuie să protejeze dreptul femeilor de a avea acces la tehnologiile și serviciile legitime de sănătate sexuală și reproductivă fără autorizația soțului, subliniază că legislația trebuie aplicată într-un mod eficient și că trebuie impuse sancțiuni corespunzătoare împotriva celor care încalcă legea;

| 17. | încurajează angajamentul și cooperarea mai strânse între guverne și comunitatea medicală și solicită elaborarea unor orientări mai stricte privind autoreglementarea clinicilor și a spitalelor, ca o măsură activă de prevenire a transformării selecției în funcție de sex într-o afacere orientată spre câștiguri financiare; |
| --- | --- |

17.

încurajează angajamentul și cooperarea mai strânse între guverne și comunitatea medicală și solicită elaborarea unor orientări mai stricte privind autoreglementarea clinicilor și a spitalelor, ca o măsură activă de prevenire a transformării selecției în funcție de sex într-o afacere orientată spre câștiguri financiare;

| 18. | solicită Comisiei și statelor membre să identifice clinicile din Europa care fac avorturi selective în funcție de sex, să furnizeze statistici privind această practică și să elaboreze o listă cu cele mai bune practici pentru prevenirea acestora; |
| --- | --- |

18.

solicită Comisiei și statelor membre să identifice clinicile din Europa care fac avorturi selective în funcție de sex, să furnizeze statistici privind această practică și să elaboreze o listă cu cele mai bune practici pentru prevenirea acestora;

| 19. | recunoaște că asigurarea și promovarea drepturilor femeilor și fetelor, oferindu-le egalitate de șanse, în special în domeniul educației și al ocupării forței de muncă, este esențială pentru combaterea sexismului și construirea unei societății în care principiul egalității între bărbați și femei este o realitate; evidențiază faptul că îmbunătățirea nivelului de educație, a oportunităților de angajare și a serviciilor integrate de îngrijire a sănătății femeilor, inclusiv în domeniul serviciilor de asigurare a sănătății sexuale și reproductive, este extrem de importantă în încercarea de a eradica practicile de selecție în funcție de sex, de la avorturi la infanticid, precum și pentru realizarea unei creșteri economice generale în țările în curs de dezvoltare și reducerea sărăciei; subliniază faptul că afirmarea femeilor și implicarea bărbaților sunt esențiale pentru combaterea inegalității de gen și pentru promovarea schimbărilor la nivel comportamental și social, necesare pentru eradicarea pe termen lung a practicilor de selecție în funcție de sex; |
| --- | --- |

19.

recunoaște că asigurarea și promovarea drepturilor femeilor și fetelor, oferindu-le egalitate de șanse, în special în domeniul educației și al ocupării forței de muncă, este esențială pentru combaterea sexismului și construirea unei societății în care principiul egalității între bărbați și femei este o realitate; evidențiază faptul că îmbunătățirea nivelului de educație, a oportunităților de angajare și a serviciilor integrate de îngrijire a sănătății femeilor, inclusiv în domeniul serviciilor de asigurare a sănătății sexuale și reproductive, este extrem de importantă în încercarea de a eradica practicile de selecție în funcție de sex, de la avorturi la infanticid, precum și pentru realizarea unei creșteri economice generale în țările în curs de dezvoltare și reducerea sărăciei; subliniază faptul că afirmarea femeilor și implicarea bărbaților sunt esențiale pentru combaterea inegalității de gen și pentru promovarea schimbărilor la nivel comportamental și social, necesare pentru eradicarea pe termen lung a practicilor de selecție în funcție de sex;

| 20. | invită, prin urmare, Comisia să promoveze un mediu educațional și social, în care ambele sexe sunt respectate și tratate în mod egal și se bucură de recunoașterea abilităților și a potențialului lor, fără stereotipuri și discriminare, consolidând totodată integrarea egalității de gen, egalitatea de șanse și parteneriatul egal; |
| --- | --- |

20.

invită, prin urmare, Comisia să promoveze un mediu educațional și social, în care ambele sexe sunt respectate și tratate în mod egal și se bucură de recunoașterea abilităților și a potențialului lor, fără stereotipuri și discriminare, consolidând totodată integrarea egalității de gen, egalitatea de șanse și parteneriatul egal;

| 21. | solicită Comisiei și îndeamnă organizațiile internaționale relevante să sprijine programele educaționale care vizează afirmarea femeilor, permițându-le să își dezvolte stima de sine, să dobândească cunoștințe, să ia decizii și să își asume responsabilitatea pentru propria lor viață, sănătate și viață profesională, ceea ce le-ar permite să trăiască o viață independentă din punct de vedere financiar; |
| --- | --- |

21.

solicită Comisiei și îndeamnă organizațiile internaționale relevante să sprijine programele educaționale care vizează afirmarea femeilor, permițându-le să își dezvolte stima de sine, să dobândească cunoștințe, să ia decizii și să își asume responsabilitatea pentru propria lor viață, sănătate și viață profesională, ceea ce le-ar permite să trăiască o viață independentă din punct de vedere financiar;

| 22. | invită Comisia, SEAE și guvernele statelor terțe să elaboreze campanii de informare care promovează principiul egalității de gen și care urmăresc să asigure o mai mare conștientizare a persoanelor cu privire la necesitatea ca fiecare persoană din cadrul unui cuplu să respecte drepturile fundamentale ale partenerului/partenerei sale, în special în materie de acces la dreptul de proprietate, dreptul muncii, asistența medicală adecvată, justiție și educație; |
| --- | --- |

22.

invită Comisia, SEAE și guvernele statelor terțe să elaboreze campanii de informare care promovează principiul egalității de gen și care urmăresc să asigure o mai mare conștientizare a persoanelor cu privire la necesitatea ca fiecare persoană din cadrul unui cuplu să respecte drepturile fundamentale ale partenerului/partenerei sale, în special în materie de acces la dreptul de proprietate, dreptul muncii, asistența medicală adecvată, justiție și educație;

| 23. | reamintește Obiectivele de dezvoltare ale mileniului (ODM) și subliniază că accesul la educație și la asistență medicală, inclusiv la sănătatea sexuală și reproductivă și la drepturile conexe, sunt drepturi fundamentale ale omului; subliniază necesitatea de a face o referire specifică la genicidul și problemele legate de selecția în funcție de sex, în dialogurile și rapoartele privind ODM și în alte schimburi de experiență la nivelul forurilor internaționale; |
| --- | --- |

23.

reamintește Obiectivele de dezvoltare ale mileniului (ODM) și subliniază că accesul la educație și la asistență medicală, inclusiv la sănătatea sexuală și reproductivă și la drepturile conexe, sunt drepturi fundamentale ale omului; subliniază necesitatea de a face o referire specifică la genicidul și problemele legate de selecția în funcție de sex, în dialogurile și rapoartele privind ODM și în alte schimburi de experiență la nivelul forurilor internaționale;

| 24. | subliniază că abilitatea femeilor de a-și exercita drepturile este legată intrinsec de capacitatea lor de a lua decizii individual și independent de soții lor, fiind așadar, esențial să se asigure femeilor dreptul la educație, muncă, asistența medicală, acces facil la contracepție și la un cont bancar fără permisiunea sau consimțământul altei persoane; |
| --- | --- |

24.

subliniază că abilitatea femeilor de a-și exercita drepturile este legată intrinsec de capacitatea lor de a lua decizii individual și independent de soții lor, fiind așadar, esențial să se asigure femeilor dreptul la educație, muncă, asistența medicală, acces facil la contracepție și la un cont bancar fără permisiunea sau consimțământul altei persoane;

| 25. | invită guvernele țărilor partenere să micșoreze costurile de asistență medicală pentru tratamentul copiilor, în special al fetelor, care mor uneori ca urmare îngrijirilor necorespunzătoare sau inadecvate pe care le primesc; |
| --- | --- |

25.

invită guvernele țărilor partenere să micșoreze costurile de asistență medicală pentru tratamentul copiilor, în special al fetelor, care mor uneori ca urmare îngrijirilor necorespunzătoare sau inadecvate pe care le primesc;

| 26. | invită guvernele să îmbunătățească accesul femeilor la asistență medicală, în special prenatală și maternală, agricultură, credite și microcredite, la oportunități economice și la proprietate; |
| --- | --- |

26.

invită guvernele să îmbunătățească accesul femeilor la asistență medicală, în special prenatală și maternală, agricultură, credite și microcredite, la oportunități economice și la proprietate;

| 27. | solicită acordarea unei atenții speciale vizând crearea unor condiții de solidaritate în țările în curs de dezvoltare, printre altele prin crearea unor fonduri de pensii, pentru a se reduce povara economică asupra familiilor și persoanelor, reducând astfel, dependența de copii de sex masculin, precum și preferința pentru aceștia; |
| --- | --- |

27.

solicită acordarea unei atenții speciale vizând crearea unor condiții de solidaritate în țările în curs de dezvoltare, printre altele prin crearea unor fonduri de pensii, pentru a se reduce povara economică asupra familiilor și persoanelor, reducând astfel, dependența de copii de sex masculin, precum și preferința pentru aceștia;

| 28. | observă că practicile de selecție în funcție de sex încă persistă chiar și în regiunile prospere cu populațiile educate; |
| --- | --- |

28.

observă că practicile de selecție în funcție de sex încă persistă chiar și în regiunile prospere cu populațiile educate;

| 29. | încurajează dezvoltarea de mecanisme de sprijin pentru femei și familii, care să ofere informații și consiliere pentru femei în legătură cu pericolele și efectele nocive ale practicilor de selecție în funcție de sex și să ofere consiliere pentru a ajuta femeile asupra căror s-ar manifesta presiuni să avorteze fetușii de sex feminin; |
| --- | --- |

29.

încurajează dezvoltarea de mecanisme de sprijin pentru femei și familii, care să ofere informații și consiliere pentru femei în legătură cu pericolele și efectele nocive ale practicilor de selecție în funcție de sex și să ofere consiliere pentru a ajuta femeile asupra căror s-ar manifesta presiuni să avorteze fetușii de sex feminin;

| 30. | încurajează societatea civilă și agențiile guvernamentale să ia măsuri comune pentru a promova campanii de informare și de conștientizare a opiniei publice cu privire la consecințele negative ale practicilor de selecție în funcție de sex; |
| --- | --- |

30.

încurajează societatea civilă și agențiile guvernamentale să ia măsuri comune pentru a promova campanii de informare și de conștientizare a opiniei publice cu privire la consecințele negative ale practicilor de selecție în funcție de sex;

| 31. | invită Comisia să acorde sprijin tehnic și financiar pentru activități și programe inovative de educație, care urmăresc stimularea dezbaterilor și a înțelegerii valorii egale a fetelor și a băieților, folosind toate mijloacele disponibile și rețelele sociale, vizând și implicând tinerii, liderii religioși și spirituali, profesorii, liderii comunităților, precum și alte personalități influente, într-un efort comun de a modifica percepțiile culturale ale egalității de gen în societate, subliniind necesitatea unui comportament nediscriminatoriu; |
| --- | --- |

31.

invită Comisia să acorde sprijin tehnic și financiar pentru activități și programe inovative de educație, care urmăresc stimularea dezbaterilor și a înțelegerii valorii egale a fetelor și a băieților, folosind toate mijloacele disponibile și rețelele sociale, vizând și implicând tinerii, liderii religioși și spirituali, profesorii, liderii comunităților, precum și alte personalități influente, într-un efort comun de a modifica percepțiile culturale ale egalității de gen în societate, subliniind necesitatea unui comportament nediscriminatoriu;

| 32. | solicită UE să introducă, în toate parteneriatele și dialogurile sale cu țările în curs de dezvoltare, o componentă de gen solidă și un accent pe afirmarea femeilor, după cum s-a afirmat în Consensul european privind dezvoltarea; consideră, de asemenea, că integrarea dimensiunii de gen trebuie introdusă în toate etapele sprijinului bugetar, printre altele prin promovarea dialogului cu asociațiile de femei din țările în curs de dezvoltare și prin introducerea unor indicatori diferențiați pe genuri; |
| --- | --- |

32.

solicită UE să introducă, în toate parteneriatele și dialogurile sale cu țările în curs de dezvoltare, o componentă de gen solidă și un accent pe afirmarea femeilor, după cum s-a afirmat în Consensul european privind dezvoltarea; consideră, de asemenea, că integrarea dimensiunii de gen trebuie introdusă în toate etapele sprijinului bugetar, printre altele prin promovarea dialogului cu asociațiile de femei din țările în curs de dezvoltare și prin introducerea unor indicatori diferențiați pe genuri;

| 33. | invită autoritățile din țările respective să îmbunătățească monitorizarea și colectarea de date statistice referitoare la raportul femei/bărbați și să adopte măsuri vizând soluționarea eventualelor dezechilibre; solicită, în acest sens, intensificarea cooperării între UE, agențiile ONU și alți parteneri internaționali și guverne partenere; |
| --- | --- |

33.

invită autoritățile din țările respective să îmbunătățească monitorizarea și colectarea de date statistice referitoare la raportul femei/bărbați și să adopte măsuri vizând soluționarea eventualelor dezechilibre; solicită, în acest sens, intensificarea cooperării între UE, agențiile ONU și alți parteneri internaționali și guverne partenere;

| 34. | invită Comisia și toate părțile interesate relevante să adopte măsuri legislative sau de altă natură, pentru a se asigura că este incriminată practicarea avorturilor forțate și a intervențiilor chirurgicale selective de întrerupere a sarcinii, fără consimțământul prealabil și în cunoștință de cauză al femeilor, sau fără ca acestea să înțeleagă procedura respectivă; |
| --- | --- |

34.

invită Comisia și toate părțile interesate relevante să adopte măsuri legislative sau de altă natură, pentru a se asigura că este incriminată practicarea avorturilor forțate și a intervențiilor chirurgicale selective de întrerupere a sarcinii, fără consimțământul prealabil și în cunoștință de cauză al femeilor, sau fără ca acestea să înțeleagă procedura respectivă;

| 35. | invită guvernele și toate părțile interesate relevante să se asigure că legislația cu privire la selecția sexului este implementată efectiv și că se aplică sancțiunile corespunzătoare pentru cei care încalcă legea; |
| --- | --- |

35.

invită guvernele și toate părțile interesate relevante să se asigure că legislația cu privire la selecția sexului este implementată efectiv și că se aplică sancțiunile corespunzătoare pentru cei care încalcă legea;

| 36. | invită Comisia să intensifice cooperarea cu alte organizații și organisme internaționale, cum ar fi ONU, OMS, UNICEF, OHCHR, UNFPA și ONU Femei, în eforturile de combatere a practicilor de selecție în funcție de sex și a cauzelor profunde ale acestora, în toate țările, invită Comisia să colaboreze strâns cu guvernele, parlamentele, diversele părți interesate, mass-media, organizațiile non-guvernamentale, organizațiile de femei și alte organisme comunitare, pentru a asigura o mai mare conștientizare a genicidului și a metodelor de prevenire; |
| --- | --- |

36.

invită Comisia să intensifice cooperarea cu alte organizații și organisme internaționale, cum ar fi ONU, OMS, UNICEF, OHCHR, UNFPA și ONU Femei, în eforturile de combatere a practicilor de selecție în funcție de sex și a cauzelor profunde ale acestora, în toate țările, invită Comisia să colaboreze strâns cu guvernele, parlamentele, diversele părți interesate, mass-media, organizațiile non-guvernamentale, organizațiile de femei și alte organisme comunitare, pentru a asigura o mai mare conștientizare a genicidului și a metodelor de prevenire;

| 37. | invită Comisia și SEAE să colaboreze cu organizațiile internaționale menționate anterior pentru a combate practicile de selecție în funcție de sex și cauzele profunde ale acestora, în toate țările, invită Comisia să colaboreze strâns cu guvernele, parlamentele, diversele părți interesate, mass-media, organizațiile neguvernamentale, organizațiile de femei și alte organisme comunitare, pentru a asigura o mai mare conștientizare a genicidului și a metodelor de prevenire; |
| --- | --- |

37.

invită Comisia și SEAE să colaboreze cu organizațiile internaționale menționate anterior pentru a combate practicile de selecție în funcție de sex și cauzele profunde ale acestora, în toate țările, invită Comisia să colaboreze strâns cu guvernele, parlamentele, diversele părți interesate, mass-media, organizațiile neguvernamentale, organizațiile de femei și alte organisme comunitare, pentru a asigura o mai mare conștientizare a genicidului și a metodelor de prevenire;

| 38. | invită Comisia și SEAE să acorde atenție prioritară genicidului atunci când se discută pachetele de ajutor umanitar, aceasta fiind o problemă care trebuie soluționată de țările terțe în cauză, invitându-le să își ia angajamentul de a face ca eradicarea genicidului să devină o prioritate, de a asigura o mai bună conștientizare a acestei probleme și de a face presiuni pentru prevenirea acestui fenomen; |
| --- | --- |

38.

invită Comisia și SEAE să acorde atenție prioritară genicidului atunci când se discută pachetele de ajutor umanitar, aceasta fiind o problemă care trebuie soluționată de țările terțe în cauză, invitându-le să își ia angajamentul de a face ca eradicarea genicidului să devină o prioritate, de a asigura o mai bună conștientizare a acestei probleme și de a face presiuni pentru prevenirea acestui fenomen;

| 39. | solicită UE și țărilor partenere să îmbunătățească, prin intermediul cooperării pentru dezvoltare, monitorizarea și colectarea datelor privind raportul fete/băieți la naștere și să ia măsuri prompte pentru soluționarea eventualelor dezechilibre; subliniază că clauzele privind drepturile omului legate de discriminarea de gen ar trebui, de asemenea, incluse în acordurile comerciale și de cooperare internaționale; |
| --- | --- |

39.

solicită UE și țărilor partenere să îmbunătățească, prin intermediul cooperării pentru dezvoltare, monitorizarea și colectarea datelor privind raportul fete/băieți la naștere și să ia măsuri prompte pentru soluționarea eventualelor dezechilibre; subliniază că clauzele privind drepturile omului legate de discriminarea de gen ar trebui, de asemenea, incluse în acordurile comerciale și de cooperare internaționale;

| 40. | invită Uniunea Europeană să asigure o abordare bazată pe drepturi care să includă toate drepturile omului și să includă un accent puternic pe afirmarea și promovarea, respectarea și exercitarea drepturilor femeilor și fetelor, inclusiv a drepturilor lor sexuale și de reproducere și a egalității de gen, ca precondiții pentru combaterea genicidului ca o problemă esențială pe agenda politicii de dezvoltare după 2015; |
| --- | --- |

40.

invită Uniunea Europeană să asigure o abordare bazată pe drepturi care să includă toate drepturile omului și să includă un accent puternic pe afirmarea și promovarea, respectarea și exercitarea drepturilor femeilor și fetelor, inclusiv a drepturilor lor sexuale și de reproducere și a egalității de gen, ca precondiții pentru combaterea genicidului ca o problemă esențială pe agenda politicii de dezvoltare după 2015;

| 41. | afirmă că, la aplicarea clauzelor specifice privind interzicerea coerciției sau a constrângerii în materie de sănătate sexuală și reproductivă, convenite în cadrul Conferinței Internaționale de la Cairo privind populația și dezvoltarea, precum și la aplicarea instrumentelor internaționale cu caracter obligatoriu privind drepturile omului, a acquis-ului UE și a competențelor politice ale Uniunii în această privință, asistența Uniunii nu ar trebui oferită niciunei autorități, organizații sau niciunui program care promovează, sprijină sau participă la gestionarea oricărei acțiuni care implică abuzuri asupra drepturilor omului precum avortul coercitiv, sterilizarea forțată a femeilor sau a bărbaților, determinarea sexului fetusului care duce la selecția prenatală în funcție de sex sau la infanticid; |
| --- | --- |

41.

afirmă că, la aplicarea clauzelor specifice privind interzicerea coerciției sau a constrângerii în materie de sănătate sexuală și reproductivă, convenite în cadrul Conferinței Internaționale de la Cairo privind populația și dezvoltarea, precum și la aplicarea instrumentelor internaționale cu caracter obligatoriu privind drepturile omului, a acquis-ului UE și a competențelor politice ale Uniunii în această privință, asistența Uniunii nu ar trebui oferită niciunei autorități, organizații sau niciunui program care promovează, sprijină sau participă la gestionarea oricărei acțiuni care implică abuzuri asupra drepturilor omului precum avortul coercitiv, sterilizarea forțată a femeilor sau a bărbaților, determinarea sexului fetusului care duce la selecția prenatală în funcție de sex sau la infanticid;

| 42. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

42.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și guvernelor statelor membre.

---

(1)  JO C 59, 23.2.2001, p. 258.

(2)  JO C 320 E, 15.12.2005, p. 247.

(3)  JO C 348 E, 21.12.2010, p. 11.

(4)  JO C 66 E, 20.3.2009, p. 57.

(5)  JO C 169 E, 15.6.2012, p. 81.

(6)  Texte adoptate: P7_TA(2012)0503.

(7)  JO C 227 E, 4.9.2008, p. 140.

(8)  La 11 octombrie 2007 Parlamentul European a adoptat o rezoluție referitoare la uciderea femeilor (feminicidul) în Mexic și America Centrală și rolul Uniunii Europene în combaterea acestui fenomen. Parlamentul și-a reiterat condamnarea femicidului e în ultimul său raport anual pentru drepturile omului, adoptat în decembrie 2010. Femicidul este, de asemenea, menționat în Orientările UE privind violența împotriva femeilor, adoptate de Consiliul UE în decembrie 2008. În aprilie 2009, Președinția UE a emis o declarație în care salută începerea procesului IACtHR, iar în iunie 2010, Înaltul Reprezentant al UE, Catherine Ashton, a publicat o declarație în numele UE prin care își exprima îngrijorarea sa cu privire la femicidul din America Latină, condamnând „toate formele de violență de gen și crima îngrozitoare pe care o reprezintă femicidul”, salutând și procesul IACtHR.

(9)  Amartya Sen, More Than 100 Million Women Are Missing, The New York Review of Books, Vol. 37, No. 20, (Decembrie 20, 1990), disponibilă la: http://www.nybooks.com/articles/3408

(10)  United Nations Fact Sheet: International Women’s Day 2007, accesibilă la: http://www.un.org/events/women/iwd/2007/factsfigures.shtml

(11)  Harta lumii în funcție de rata fete/băieți la naștere, http://en.worldstat.info/World/List_of_countries_by_Sex_ratio_at_birth

(12)  http://en.worldstat.info/World/List_of_countries_by_Sex_ratio_at_birth

(13)  UNFPA, Report of the International Workshop on Skewed Sex Ratios at Birth: Addressing the Issue and the Way Forward, October 2011.

---

| 19.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 181/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 181/29

---

P7_TA(2013)0401

Efectele constrângerilor bugetare cu care se confruntă autoritățile regionale și locale în materie de cheltuieli din fondurile structurale UE în statele membre

Rezoluţia Parlamentului European din 8 octombrie 2013 referitoare la constrângerile bugetare cu care se confruntă autoritățile regionale și locale în materie de cheltuieli din fondurile structurale UE în statele membre (2013/2042(INI))

(2016/C 181/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 28 și 29 iunie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 28 și 29 iunie 2012 (1),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 14 și 15 martie 2013 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 14 și 15 martie 2013 (2),

| — | având în vedere actualele negocieri interinstituționale privind viitoarea politică de coeziune și cadrul financiar multianual, |
| --- | --- |

—

având în vedere actualele negocieri interinstituționale privind viitoarea politică de coeziune și cadrul financiar multianual,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1260/1999, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1260/1999,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 noiembrie 2012 conținând recomandări adresate Comisiei privind raportul președinților Consiliului European, Comisiei Europene, Băncii Centrale Europene și Eurogrupului, intitulat „Către o veritabilă uniune economică și monetară” (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 noiembrie 2012 conținând recomandări adresate Comisiei privind raportul președinților Consiliului European, Comisiei Europene, Băncii Centrale Europene și Eurogrupului, intitulat „Către o veritabilă uniune economică și monetară” (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 iunie 2011 referitoare la Agenda urbană europeană și viitorul acesteia în cadrul politicii de coeziune (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 iunie 2011 referitoare la Agenda urbană europeană și viitorul acesteia în cadrul politicii de coeziune (4),

| — | având în vedere poziția sa din 12 martie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și a Consiliului privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 12 martie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și a Consiliului privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro (5),

| — | având în vedere poziția sa din 12 martie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre afectate sau amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară în zona euro (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 12 martie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre afectate sau amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară în zona euro (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2009 referitoare la politica de coeziune: investiții în economia reală (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2009 referitoare la politica de coeziune: investiții în economia reală (7),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 13 martie 2013 referitoare la concluziile Consiliului European din 7–8 februarie 2013 privind cadrul financiar multianual (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 13 martie 2013 referitoare la concluziile Consiliului European din 7–8 februarie 2013 privind cadrul financiar multianual (8),

| — | având în vedere proiectul de aviz al Comitetului Regiunilor din 6 martie 2013 privind „Sinergiile dintre investițiile private și finanțarea publică la nivel local și regional – parteneriate pentru creștere economică și prosperitate”, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de aviz al Comitetului Regiunilor din 6 martie 2013 privind „Sinergiile dintre investițiile private și finanțarea publică la nivel local și regional – parteneriate pentru creștere economică și prosperitate”,

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 1 februarie 2013 privind „Crearea unor sinergii mai puternice între bugetul UE, bugetele naționale și cele subnaționale”, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 1 februarie 2013 privind „Crearea unor sinergii mai puternice între bugetul UE, bugetele naționale și cele subnaționale”,

| — | având în vedere nota Comitetului Regiunilor din 2012 privind „Impactul măsurilor de austeritate asupra bugetelor și investițiilor locale”, |
| --- | --- |

—

având în vedere nota Comitetului Regiunilor din 2012 privind „Impactul măsurilor de austeritate asupra bugetelor și investițiilor locale”,

| — | având în vedere nota Băncii Europene de Investiții din 14 decembrie 2012 referitoare la „Impactul recesiunii din 2008-2009 asupra convergenței regionale a UE” (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere nota Băncii Europene de Investiții din 14 decembrie 2012 referitoare la „Impactul recesiunii din 2008-2009 asupra convergenței regionale a UE” (9),

| — | având în vedere documentele Comisiei din decembrie 2012 referitoare la „Calitatea cheltuielilor publice în UE” (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentele Comisiei din decembrie 2012 referitoare la „Calitatea cheltuielilor publice în UE” (10),

| — | având în vedere raportul FMI, intitulat „World Economic Outlook”, din luna octombrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul FMI, intitulat „World Economic Outlook”, din luna octombrie 2012,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru bugete, precum și cel al Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0269/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru bugete, precum și cel al Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0269/2013),

| A. | întrucât criza economică și financiară mondială a dăunat coeziunii sociale, economice și teritoriale în UE, cauzând creșterea șomajului, scăderea PIB-ului și accentuând disparitățile regionale și deficitele bugetare la nivel național, regional sau local; |
| --- | --- |

A.

întrucât criza economică și financiară mondială a dăunat coeziunii sociale, economice și teritoriale în UE, cauzând creșterea șomajului, scăderea PIB-ului și accentuând disparitățile regionale și deficitele bugetare la nivel național, regional sau local;

| B. | întrucât momentul în care criza și-a făcut simțită prezența și gradul său de severitate au variat foarte mult în regiunile UE, evidențiind deficiențele structurale preexistente și cauzând o scădere semnificativă a creșterii PIB-ului, rate record ale șomajului, o pauperizare de amploare a celor mai fragile categorii sociale și un climat economic afectat, precum și o scădere a încrederii consumatorilor; |
| --- | --- |

B.

întrucât momentul în care criza și-a făcut simțită prezența și gradul său de severitate au variat foarte mult în regiunile UE, evidențiind deficiențele structurale preexistente și cauzând o scădere semnificativă a creșterii PIB-ului, rate record ale șomajului, o pauperizare de amploare a celor mai fragile categorii sociale și un climat economic afectat, precum și o scădere a încrederii consumatorilor;

| C. | întrucât băncile și piețele financiare au acordat din ce în ce mai greu împrumuturi, pe măsură ce ratingul creditului la nivel național și regional-local s-a deteriorat; |
| --- | --- |

C.

întrucât băncile și piețele financiare au acordat din ce în ce mai greu împrumuturi, pe măsură ce ratingul creditului la nivel național și regional-local s-a deteriorat;

| D. | întrucât pactul fiscal s-a dovedit inadecvat pentru contracararea dificultăților crizei și un pact privind creșterea, care permite investiții majore la nivelul Uniunii, este avut în vedere ca opțiunea cea mai viabilă, în contextul existenței unui consens, în prezent, că măsurile de austeritate fiscală și reducerile bugetare neînsoțite de investiții nu pot revitaliza economia și nu vor crea premisele favorabile pentru noi locuri de muncă și creștere economică; |
| --- | --- |

D.

întrucât pactul fiscal s-a dovedit inadecvat pentru contracararea dificultăților crizei și un pact privind creșterea, care permite investiții majore la nivelul Uniunii, este avut în vedere ca opțiunea cea mai viabilă, în contextul existenței unui consens, în prezent, că măsurile de austeritate fiscală și reducerile bugetare neînsoțite de investiții nu pot revitaliza economia și nu vor crea premisele favorabile pentru noi locuri de muncă și creștere economică;

| E. | întrucât fondurile structurale europene și de investiții vizează promovarea coeziunii economice, sociale și teritoriale în UE, reducând disparitățile regionale, promovând convergența și stimulând dezvoltarea, ocuparea forței de muncă și progresul social, prin investiții productive; |
| --- | --- |

E.

întrucât fondurile structurale europene și de investiții vizează promovarea coeziunii economice, sociale și teritoriale în UE, reducând disparitățile regionale, promovând convergența și stimulând dezvoltarea, ocuparea forței de muncă și progresul social, prin investiții productive;

| F. | întrucât fondurile structurale europene și de investiții sunt totodată resurse dedicate susținerii competitivității și creșterii inteligente, incluzive și durabile, cu un efect pozitiv asupra raportului deficit/PIB; |
| --- | --- |

F.

întrucât fondurile structurale europene și de investiții sunt totodată resurse dedicate susținerii competitivității și creșterii inteligente, incluzive și durabile, cu un efect pozitiv asupra raportului deficit/PIB;

| G. | întrucât criza finanțelor publice la nivelul UE, determinată de criza datoriilor suverane, a dus la răspândirea largă a politicilor de austeritate; întrucât efectele acestora asupra finanțelor la nivel local au fost devastatoare, conducând la reducerea sau moderarea mai multor linii bugetare și periclitând astfel capacitățile de finanțare/cofinanțare pentru investiții rentabile la nivelul autorităților naționale, regionale și locale; |
| --- | --- |

G.

întrucât criza finanțelor publice la nivelul UE, determinată de criza datoriilor suverane, a dus la răspândirea largă a politicilor de austeritate; întrucât efectele acestora asupra finanțelor la nivel local au fost devastatoare, conducând la reducerea sau moderarea mai multor linii bugetare și periclitând astfel capacitățile de finanțare/cofinanțare pentru investiții rentabile la nivelul autorităților naționale, regionale și locale;

| H. | întrucât numai câteva state și-au menținut sprijinul pentru investiții locale, iar celelalte, confruntate cu criza datoriilor suverane, au decis să înghețe sau să-și reducă sprijinul financiar pentru investiții acordat autorităților locale, cu o tendință marcată de centralizare sau de introducere a unor norme interne ce țin de pactul de stabilitate, ce au redus în mod accentuat investițiile; |
| --- | --- |

H.

întrucât numai câteva state și-au menținut sprijinul pentru investiții locale, iar celelalte, confruntate cu criza datoriilor suverane, au decis să înghețe sau să-și reducă sprijinul financiar pentru investiții acordat autorităților locale, cu o tendință marcată de centralizare sau de introducere a unor norme interne ce țin de pactul de stabilitate, ce au redus în mod accentuat investițiile;

| I. | întrucât una dintre cele mai mari probleme cu care se confruntă autoritățile locale si regionale în această perioadă este reprezentată de reducerile bugetare majore în domeniile și sectoarele importante; |
| --- | --- |

I.

întrucât una dintre cele mai mari probleme cu care se confruntă autoritățile locale si regionale în această perioadă este reprezentată de reducerile bugetare majore în domeniile și sectoarele importante;

| J. | întrucât administrațiile regionale și locale au un rol determinant la nivelul lor de reglementare; întrucât aceste administrații realizează 60 % din investițiile publice și 38 % din cheltuielile guvernamentale consolidate în materie de „afaceri economice”, incluzând aici cea mai mare parte a cheltuielilor ce pot influența dezvoltarea regională, cum ar fi cele pentru comerț și locuri de muncă, agricultură, transporturi sau cercetare și dezvoltare; |
| --- | --- |

J.

întrucât administrațiile regionale și locale au un rol determinant la nivelul lor de reglementare; întrucât aceste administrații realizează 60 % din investițiile publice și 38 % din cheltuielile guvernamentale consolidate în materie de „afaceri economice”, incluzând aici cea mai mare parte a cheltuielilor ce pot influența dezvoltarea regională, cum ar fi cele pentru comerț și locuri de muncă, agricultură, transporturi sau cercetare și dezvoltare;

| K. | întrucât în UE investițiile au jucat rolul de variabilă de ajustare în două din trei țări, în parte datorită eforturilor din 2009 de combatere a crizei; întrucât investițiile directe au scăzut, în 2011, în comparație cu 2010 în 17 state membre, cu peste 10 % în zece țări în 2011 (Austria, Letonia, Republica Cehă, Slovacia, Bulgaria, Portugalia, Grecia, Ungaria și Spania); întrucât reducerea investițiilor ce a început în 2010 (investițiile finanțate de la bugetele naționale au scăzut cu -8,7 %) se resimte în continuare și pare să intre într-o spirală negativă; |
| --- | --- |

K.

întrucât în UE investițiile au jucat rolul de variabilă de ajustare în două din trei țări, în parte datorită eforturilor din 2009 de combatere a crizei; întrucât investițiile directe au scăzut, în 2011, în comparație cu 2010 în 17 state membre, cu peste 10 % în zece țări în 2011 (Austria, Letonia, Republica Cehă, Slovacia, Bulgaria, Portugalia, Grecia, Ungaria și Spania); întrucât reducerea investițiilor ce a început în 2010 (investițiile finanțate de la bugetele naționale au scăzut cu -8,7 %) se resimte în continuare și pare să intre într-o spirală negativă;

| L. | întrucât nivelul de îndatorare al administrațiilor regionale este cu mult sub nivelul de îndatorare al actorilor de la nivel național; |
| --- | --- |

L.

întrucât nivelul de îndatorare al administrațiilor regionale este cu mult sub nivelul de îndatorare al actorilor de la nivel național;

| M. | întrucât autorităților la nivel regional și local li se solicită să participe la efortul de consolidare și să-și reducă deficitele și datoriile, în timp ce condițiile de împrumut s-au deteriorat pentru autoritățile la nivel regional, mai slabe din punct de vedere financiar; |
| --- | --- |

M.

întrucât autorităților la nivel regional și local li se solicită să participe la efortul de consolidare și să-și reducă deficitele și datoriile, în timp ce condițiile de împrumut s-au deteriorat pentru autoritățile la nivel regional, mai slabe din punct de vedere financiar;

| N. | întrucât investițiile publice sunt esențiale pentru incluziunea socială și nevoile de investiții sunt substanțiale în numeroase sectoare importante ale economiei UE, cum ar fi piața muncii, infrastructura, cercetare și inovare, IMM-uri; |
| --- | --- |

N.

întrucât investițiile publice sunt esențiale pentru incluziunea socială și nevoile de investiții sunt substanțiale în numeroase sectoare importante ale economiei UE, cum ar fi piața muncii, infrastructura, cercetare și inovare, IMM-uri;

| O. | întrucât, după o perioadă de îmbunătățită convergență în UE între 2000 și 2007, aceasta s-a redus în mod substanțial în timpul recesiunii; întrucât regiunile cele mai afectate au fost acelea în care s-au făcut investiții nedurabile și speculative și cele cu sectoare orientate preponderent spre export; |
| --- | --- |

O.

întrucât, după o perioadă de îmbunătățită convergență în UE între 2000 și 2007, aceasta s-a redus în mod substanțial în timpul recesiunii; întrucât regiunile cele mai afectate au fost acelea în care s-au făcut investiții nedurabile și speculative și cele cu sectoare orientate preponderent spre export;

| P. | întrucât mecanismul de absorbție a fondurilor structurale ale Uniunii implică posibilitatea Comisiei de a rambursa numai plăți intermediare pe baza declarațiilor de cheltuieli deja suportate în statele membre; |
| --- | --- |

P.

întrucât mecanismul de absorbție a fondurilor structurale ale Uniunii implică posibilitatea Comisiei de a rambursa numai plăți intermediare pe baza declarațiilor de cheltuieli deja suportate în statele membre;

| Q. | întrucât cofinanțarea publică națională din fondurile structurale ale UE27 pentru perioada de programare 2007-2013 se ridică la aproximativ 132 de miliarde de euro, iar această cifră reprezintă o condiție prealabilă pentru absorbția periodică a acestor fonduri, precum și pentru calitatea investițiilor, sporind autonomizarea și responsabilitatea în materie de utilizare a fondurilor Uniunii; |
| --- | --- |

Q.

întrucât cofinanțarea publică națională din fondurile structurale ale UE27 pentru perioada de programare 2007-2013 se ridică la aproximativ 132 de miliarde de euro, iar această cifră reprezintă o condiție prealabilă pentru absorbția periodică a acestor fonduri, precum și pentru calitatea investițiilor, sporind autonomizarea și responsabilitatea în materie de utilizare a fondurilor Uniunii;

| R. | întrucât cofinanțarea publică a programelor sprijinite prin politica de coeziune ar putea fi periclitată de lipsa de flexibilitate în aplicarea Pactului de stabilitate și de creștere, ceea ce limitează contribuția politicii de coeziune la îmbunătățirea competitivității și la depășirea crizei actuale, |
| --- | --- |

R.

întrucât cofinanțarea publică a programelor sprijinite prin politica de coeziune ar putea fi periclitată de lipsa de flexibilitate în aplicarea Pactului de stabilitate și de creștere, ceea ce limitează contribuția politicii de coeziune la îmbunătățirea competitivității și la depășirea crizei actuale,

Observații de ordin general

| 1. | ia act cu deosebită îngrijorare de tendința clară a accentuării inegalităților regionale în UE în prezent, cu multe regiuni relativ sărace în noile state membre și în Europa de Sud și cu majoritatea regiunilor bogate în Europa Centrală și de Nord și chiar în cadrul acelorași state membre și regiuni; subliniază, în acest context, importanța esențială a politicii de coeziune a UE, ca principal instrument de investiții pentru convergență și dezvoltare durabilă al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

1.

ia act cu deosebită îngrijorare de tendința clară a accentuării inegalităților regionale în UE în prezent, cu multe regiuni relativ sărace în noile state membre și în Europa de Sud și cu majoritatea regiunilor bogate în Europa Centrală și de Nord și chiar în cadrul acelorași state membre și regiuni; subliniază, în acest context, importanța esențială a politicii de coeziune a UE, ca principal instrument de investiții pentru convergență și dezvoltare durabilă al Uniunii Europene;

| 2. | subliniază că economia locală este un factor-cheie pentru redresarea comunităților, un element important în actuala situație de criză; subliniază, în acest context, efectele economice și sociale ale economiei sociale pentru îmbunătățirea coeziunii sociale la nivel local; solicită statelor membre să ofere oportunități de finanțare pentru economia socială în cadrul fondurilor structurale pentru perioada 2014-2020; |
| --- | --- |

2.

subliniază că economia locală este un factor-cheie pentru redresarea comunităților, un element important în actuala situație de criză; subliniază, în acest context, efectele economice și sociale ale economiei sociale pentru îmbunătățirea coeziunii sociale la nivel local; solicită statelor membre să ofere oportunități de finanțare pentru economia socială în cadrul fondurilor structurale pentru perioada 2014-2020;

| 3. | reiterează importanța politicii de coeziune ca instrument principal de investiții al Uniunii, cu un rol central în combaterea crizei, reducerea dezechilibrelor și conducerea UE și a regiunilor sale pe calea creșterii durabile; subliniază rolul special al Fondului social european (FSE) în sprijinirea investițiilor speciale și aplicarea strategiei Europa 2020, în special prin contribuțiile sale la atingerea unui nivel ridicat de ocupare durabilă a forței de muncă și de productivitate și, în același timp, prin combaterea eficace a sărăciei și a excluderii sociale și prin creșterea coeziunii sociale; prin urmare, subliniază importanța asigurării unor resurse bugetare îndestulătoare în negocierile noului CFM pentru fondurile structurale și de investiții, dat fiind rolul deosebit pe care acestea îl au în domenii precum piața muncii, inovarea, dezvoltarea durabilă, o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon și sprijinirea IMM-urilor; |
| --- | --- |

3.

reiterează importanța politicii de coeziune ca instrument principal de investiții al Uniunii, cu un rol central în combaterea crizei, reducerea dezechilibrelor și conducerea UE și a regiunilor sale pe calea creșterii durabile; subliniază rolul special al Fondului social european (FSE) în sprijinirea investițiilor speciale și aplicarea strategiei Europa 2020, în special prin contribuțiile sale la atingerea unui nivel ridicat de ocupare durabilă a forței de muncă și de productivitate și, în același timp, prin combaterea eficace a sărăciei și a excluderii sociale și prin creșterea coeziunii sociale; prin urmare, subliniază importanța asigurării unor resurse bugetare îndestulătoare în negocierile noului CFM pentru fondurile structurale și de investiții, dat fiind rolul deosebit pe care acestea îl au în domenii precum piața muncii, inovarea, dezvoltarea durabilă, o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon și sprijinirea IMM-urilor;

| 4. | subliniază că politica de coeziune și-a dovedit rezistența în fața crizei, prin adaptarea programelor și a instrumentelor de finanțare, asigurându-și astfel o mai mare flexibilitate și contribuind esențial în domenii în care investițiile sunt necesare pentru modernizarea economică și pentru o competitivitate îmbunătățită, precum și pentru reducerea disparităților geografice; |
| --- | --- |

4.

subliniază că politica de coeziune și-a dovedit rezistența în fața crizei, prin adaptarea programelor și a instrumentelor de finanțare, asigurându-și astfel o mai mare flexibilitate și contribuind esențial în domenii în care investițiile sunt necesare pentru modernizarea economică și pentru o competitivitate îmbunătățită, precum și pentru reducerea disparităților geografice;

Capacitatea de finanțare de care dispun regiunile UE și sinergiile la nivel regional, național și al UE

| 5. | subliniază rolul mai multor autorități regionale în reechilibrarea bugetului prin menținerea nivelului de investiții publice și cofinanțarea noilor proiecte și asigurarea unui efect de pârghie, mai ales când nivelul investițiilor private este scăzut; subliniază faptul că, într-o perioadă de recesiune și creștere slabă, achizițiile publice sustenabile și capacitatea de finanțare/cofinanțare și de a face angajamente de investiții sunt esențiale pentru menținerea potențialului de creștere; |
| --- | --- |

5.

subliniază rolul mai multor autorități regionale în reechilibrarea bugetului prin menținerea nivelului de investiții publice și cofinanțarea noilor proiecte și asigurarea unui efect de pârghie, mai ales când nivelul investițiilor private este scăzut; subliniază faptul că, într-o perioadă de recesiune și creștere slabă, achizițiile publice sustenabile și capacitatea de finanțare/cofinanțare și de a face angajamente de investiții sunt esențiale pentru menținerea potențialului de creștere;

| 6. | se declară îngrijorat că măsurile prelungite de austeritate și politica economică strictă din 2011 și 2012, impunând o presiune crescută asupra bugetelor publice și reduceri ale acestora, riscă să pericliteze obiectivul politicilor la nivel local de a contribui la realizarea strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

6.

se declară îngrijorat că măsurile prelungite de austeritate și politica economică strictă din 2011 și 2012, impunând o presiune crescută asupra bugetelor publice și reduceri ale acestora, riscă să pericliteze obiectivul politicilor la nivel local de a contribui la realizarea strategiei Europa 2020;

| 7. | subliniază nevoia de a reface și de a îmbunătăți capacitatea financiară la nivel regional și de a oferi asistență tehnică corespunzătoare, îndeosebi în implementarea de proiecte comune complexe și gestionate la nivel local, pentru a asigura investiții publice pentru programe și proiecte menite să impulsioneze creșterea sustenabilă, să combată excluziunea socială și să restabilească structura socială, oferind servicii sociale și medicale adecvate, precum și să creeze locuri de muncă, mai ales la nivel regional și local; consideră că alocația adițională specifică destinată regiunilor ultraperiferice nu ar trebui să intre sub incidența concentrării tematice și nici să fie utilizată pentru compensarea costurilor suplimentare legate de caracteristicile și constrângerile menționate la articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene cu care se confruntă regiunile ultraperiferice; constată, totodată, că alocația adițională specifică poate fi utilizată, de asemenea, pentru a contribui la finanțarea ajutoarelor de funcționare și a cheltuielilor care acoperă obligații și contracte de servicii publice în regiunile ultraperiferice; |
| --- | --- |

7.

subliniază nevoia de a reface și de a îmbunătăți capacitatea financiară la nivel regional și de a oferi asistență tehnică corespunzătoare, îndeosebi în implementarea de proiecte comune complexe și gestionate la nivel local, pentru a asigura investiții publice pentru programe și proiecte menite să impulsioneze creșterea sustenabilă, să combată excluziunea socială și să restabilească structura socială, oferind servicii sociale și medicale adecvate, precum și să creeze locuri de muncă, mai ales la nivel regional și local; consideră că alocația adițională specifică destinată regiunilor ultraperiferice nu ar trebui să intre sub incidența concentrării tematice și nici să fie utilizată pentru compensarea costurilor suplimentare legate de caracteristicile și constrângerile menționate la articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene cu care se confruntă regiunile ultraperiferice; constată, totodată, că alocația adițională specifică poate fi utilizată, de asemenea, pentru a contribui la finanțarea ajutoarelor de funcționare și a cheltuielilor care acoperă obligații și contracte de servicii publice în regiunile ultraperiferice;

| 8. | insistă asupra consolidării în continuare a capacității administrative a autorităților regionale și locale, precum și asupra depunerii de eforturi suplimentare în vederea reducerii birocrației care afectează negativ și aceste autorități în rolul lor de beneficiari și restricționează, în plus, capacitatea lor de a pune în aplicare proiecte finanțate din fonduri ale UE; |
| --- | --- |

8.

insistă asupra consolidării în continuare a capacității administrative a autorităților regionale și locale, precum și asupra depunerii de eforturi suplimentare în vederea reducerii birocrației care afectează negativ și aceste autorități în rolul lor de beneficiari și restricționează, în plus, capacitatea lor de a pune în aplicare proiecte finanțate din fonduri ale UE;

| 9. | solicită instituțiilor să îmbunătățească dispozițiile în vigoare astfel încât regiunile din anumite state membre deosebit de afectate de criza financiară să-și poată îmbunătăți în continuare capacitatea de a absorbi fonduri structurale și de coeziune și să prevină dezangajarea masivă de credite; |
| --- | --- |

9.

solicită instituțiilor să îmbunătățească dispozițiile în vigoare astfel încât regiunile din anumite state membre deosebit de afectate de criza financiară să-și poată îmbunătăți în continuare capacitatea de a absorbi fonduri structurale și de coeziune și să prevină dezangajarea masivă de credite;

| 10. | solicită continuarea simplificării normelor și un nivel mai ridicat de flexibilitate și transparență în programarea și gestionarea fondurilor structurale, pentru a permite o mai bună punere în aplicare a proiectelor, precum și o reacție mai rapidă și mai adecvată la amenințările și provocările sociale; |
| --- | --- |

10.

solicită continuarea simplificării normelor și un nivel mai ridicat de flexibilitate și transparență în programarea și gestionarea fondurilor structurale, pentru a permite o mai bună punere în aplicare a proiectelor, precum și o reacție mai rapidă și mai adecvată la amenințările și provocările sociale;

| 11. | salută raportul Comisiei din 2012 privind finanțele publice în UEM și mai ales capitolul dedicat descentralizării fiscale în UE, care evidențiază caracterul solid al unui model fiscal federalist care să delege autorităților regionale colectarea veniturilor, dar și responsabilitatea cheltuielii acestora; solicită Comisiei să includă un capitol privind situația finanțelor publice la nivel regional și reformele în domeniu, în raportul de anul viitor privind finanțele publice în UEM; |
| --- | --- |

11.

salută raportul Comisiei din 2012 privind finanțele publice în UEM și mai ales capitolul dedicat descentralizării fiscale în UE, care evidențiază caracterul solid al unui model fiscal federalist care să delege autorităților regionale colectarea veniturilor, dar și responsabilitatea cheltuielii acestora; solicită Comisiei să includă un capitol privind situația finanțelor publice la nivel regional și reformele în domeniu, în raportul de anul viitor privind finanțele publice în UEM;

| 12. | subliniază necesitatea creării unor mai mari sinergii între bugetele publice naționale, regionale și european, prin stabilirea clară a rolurilor și a responsabilităților diferitelor autorități bugetare la nivelul UE, al statelor membre și regional, și identificarea cu claritate a rolului și a logicii politicilor și intervențiilor financiare ale UE, cu respectarea perioadelor de plată stabilite în Directiva 2011/7/UE privind combaterea întârzierii în efectuarea plăților, cu respectarea principiului subsidiarității și a drepturilor bugetare ale autorităților locale și regionale (drepturi de decizie și control), respectiv răspunderea lor democratică față de comunitățile ce le-au ales și asigurarea autonomiei fiecărui nivel de administrare în determinarea priorităților și a modului de cheltuire a resurselor; solicită Comisiei să furnizeze date reale clare cu privire la modul în care se poate consolida rolul bugetului UE în ceea ce privește stimularea investițiilor la diferite niveluri; |
| --- | --- |

12.

subliniază necesitatea creării unor mai mari sinergii între bugetele publice naționale, regionale și european, prin stabilirea clară a rolurilor și a responsabilităților diferitelor autorități bugetare la nivelul UE, al statelor membre și regional, și identificarea cu claritate a rolului și a logicii politicilor și intervențiilor financiare ale UE, cu respectarea perioadelor de plată stabilite în Directiva 2011/7/UE privind combaterea întârzierii în efectuarea plăților, cu respectarea principiului subsidiarității și a drepturilor bugetare ale autorităților locale și regionale (drepturi de decizie și control), respectiv răspunderea lor democratică față de comunitățile ce le-au ales și asigurarea autonomiei fiecărui nivel de administrare în determinarea priorităților și a modului de cheltuire a resurselor; solicită Comisiei să furnizeze date reale clare cu privire la modul în care se poate consolida rolul bugetului UE în ceea ce privește stimularea investițiilor la diferite niveluri;

| 13. | se declară cu fermitate pentru o mai mare transparență și simplificare a proceselor bugetare la toate nivelurile de administrare (inclusiv identificarea explicită a finanțării UE în bugetele naționale și regionale), precum și asigurarea disponibilității datelor la nivel UE privind modul de cheltuire a resurselor financiare ale UE la nivel regional (acolo unde este posibil), precum și clarificarea modului în care prioritățile și finanțarea sunt aliniate la nivelul UE, al statului membru și la nivel regional pentru atingerea priorităților europene; |
| --- | --- |

13.

se declară cu fermitate pentru o mai mare transparență și simplificare a proceselor bugetare la toate nivelurile de administrare (inclusiv identificarea explicită a finanțării UE în bugetele naționale și regionale), precum și asigurarea disponibilității datelor la nivel UE privind modul de cheltuire a resurselor financiare ale UE la nivel regional (acolo unde este posibil), precum și clarificarea modului în care prioritățile și finanțarea sunt aliniate la nivelul UE, al statului membru și la nivel regional pentru atingerea priorităților europene;

| 14. | subliniază importanța adaptării la actualele constrângeri bugetare în întreaga Europă, continuând totodată investițiile în viitor; reamintește statelor membre că provocarea nu constă în a cheltui mai mult, ci în a cheltui mai eficient; |
| --- | --- |

14.

subliniază importanța adaptării la actualele constrângeri bugetare în întreaga Europă, continuând totodată investițiile în viitor; reamintește statelor membre că provocarea nu constă în a cheltui mai mult, ci în a cheltui mai eficient;

| 15. | salută, de asemenea, faptul că utilizarea instrumentelor financiare se extinde în cadrul politicii de coeziune la toate obiectivele tematice și la toate fondurile structurale europene și de investiții; solicită Comisiei să prezinte o analiză detaliată și o evaluare a potențialului noilor metode și surse de finanțare de sprijinire a investițiilor pentru creștere, cum ar fi piața obligațiunilor, instrumentele de partajare a riscurilor și utilizarea instrumentelor financiare inovative; solicită Comisiei și BEI să găsească modalități inovatoare de finanțare a investițiilor pe termen lung ale autorităților locale și regionale, inclusiv prin atragerea de capital privat; subliniază rolul esențial jucat de instrumentele de creditare ale Băncii Europene de Investiții (BEI) în finanțarea proiectelor de interes european, și solicită o mai mare cooperare și sinergie între aceste instrumente și fondurile structurale; |
| --- | --- |

15.

salută, de asemenea, faptul că utilizarea instrumentelor financiare se extinde în cadrul politicii de coeziune la toate obiectivele tematice și la toate fondurile structurale europene și de investiții; solicită Comisiei să prezinte o analiză detaliată și o evaluare a potențialului noilor metode și surse de finanțare de sprijinire a investițiilor pentru creștere, cum ar fi piața obligațiunilor, instrumentele de partajare a riscurilor și utilizarea instrumentelor financiare inovative; solicită Comisiei și BEI să găsească modalități inovatoare de finanțare a investițiilor pe termen lung ale autorităților locale și regionale, inclusiv prin atragerea de capital privat; subliniază rolul esențial jucat de instrumentele de creditare ale Băncii Europene de Investiții (BEI) în finanțarea proiectelor de interes european, și solicită o mai mare cooperare și sinergie între aceste instrumente și fondurile structurale;

| 16. | subliniază importanța Jessica în susținerea dezvoltării urbane sustenabile și a reabilitării zonelor urbane prin mecanisme de inginerie financiară și solicită o utilizare mai amplă a acestui instrument în viitoarea perioadă de programare; |
| --- | --- |

16.

subliniază importanța Jessica în susținerea dezvoltării urbane sustenabile și a reabilitării zonelor urbane prin mecanisme de inginerie financiară și solicită o utilizare mai amplă a acestui instrument în viitoarea perioadă de programare;

Politica economică a UE și investiții pentru creștere și locuri de muncă

| 17. | subliniază rolul pe care autoritățile locale și regionale l-ar putea juca în atingerea obiectivelor Europa 2020 privind creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii; reiterează importanța parteneriatului dintre autoritățile centrale și autoritățile regionale și locale în stabilirea priorităților și asigurarea cofinanțării necesare pentru punerea în aplicare a programelor, ca o condiție prealabilă obligatorie pentru obținerea unui efect maxim cu resurse limitate, în atingerea acestor obiective; subliniază, în acest context, importanța noului instrument pentru acțiuni locale de dezvoltare desfășurate la nivelul comunității, care ar permite grupurilor de acțiune de la nivel local să elaboreze și să pună în aplicare strategii locale privind creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii;; solicită statelor membre să ofere astfel de oportunități în cadrul actualului proces de programare, cu scopul de a utiliza potențialul important de inovare al grupurilor de acțiune de la nivel local; subliniază importanța autorităților locale și regionale și, dacă este cazul, a partenerilor sociali și a altor parteneri relevanți în programarea, punerea în aplicare, supravegherea și evaluarea fondurilor structurale și în elaborarea acordurilor de parteneriat, pentru a obține o corelare mai bună a strategiilor de la nivelul UE cu cele naționale, regionale și locale; |
| --- | --- |

17.

subliniază rolul pe care autoritățile locale și regionale l-ar putea juca în atingerea obiectivelor Europa 2020 privind creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii; reiterează importanța parteneriatului dintre autoritățile centrale și autoritățile regionale și locale în stabilirea priorităților și asigurarea cofinanțării necesare pentru punerea în aplicare a programelor, ca o condiție prealabilă obligatorie pentru obținerea unui efect maxim cu resurse limitate, în atingerea acestor obiective; subliniază, în acest context, importanța noului instrument pentru acțiuni locale de dezvoltare desfășurate la nivelul comunității, care ar permite grupurilor de acțiune de la nivel local să elaboreze și să pună în aplicare strategii locale privind creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii;; solicită statelor membre să ofere astfel de oportunități în cadrul actualului proces de programare, cu scopul de a utiliza potențialul important de inovare al grupurilor de acțiune de la nivel local; subliniază importanța autorităților locale și regionale și, dacă este cazul, a partenerilor sociali și a altor parteneri relevanți în programarea, punerea în aplicare, supravegherea și evaluarea fondurilor structurale și în elaborarea acordurilor de parteneriat, pentru a obține o corelare mai bună a strategiilor de la nivelul UE cu cele naționale, regionale și locale;

| 18. | își exprimă convingerea că este necesară concentrarea tematică asupra unui număr redus de priorități; subliniază, cu toate acestea, că este nevoie de flexibilitate pentru a permite statelor membre și regiunilor să răspundă în modul cel mai eficient la obiectivele comune, respectând, în același timp, caracteristicile teritoriale, economice și sociale. |
| --- | --- |

18.

își exprimă convingerea că este necesară concentrarea tematică asupra unui număr redus de priorități; subliniază, cu toate acestea, că este nevoie de flexibilitate pentru a permite statelor membre și regiunilor să răspundă în modul cel mai eficient la obiectivele comune, respectând, în același timp, caracteristicile teritoriale, economice și sociale.

| 19. | își reafirmă cu fermitate opoziția la introducerea unei condiționalități macroeconomice în politica de coeziune 2014-2020 care să penalizeze regiunile și grupurile sociale deja vulnerabilizate de criză, o eventuală suspendare a plăților putând avea efecte disproporționate în anumite state membre și mai ales regiuni, în ciuda participării lor depline la eforturile de echilibrare a bugetelor publice, care nu ar conduce decât la vulnerabilizarea statelor aflate în dificultate din punct de vedere financiar, neglijând eforturile de solidaritate esențiale menținerii echilibrului macroeconomic în cadrul Uniunii; consideră, în plus, că o astfel de sancțiune nu ar putea fi înțeleasă de populația europeană, sporind astfel neîncrederea acesteia într-un moment istoric în care populația este deja grav afectată de criză și de efectele politicii de austeritate; |
| --- | --- |

19.

își reafirmă cu fermitate opoziția la introducerea unei condiționalități macroeconomice în politica de coeziune 2014-2020 care să penalizeze regiunile și grupurile sociale deja vulnerabilizate de criză, o eventuală suspendare a plăților putând avea efecte disproporționate în anumite state membre și mai ales regiuni, în ciuda participării lor depline la eforturile de echilibrare a bugetelor publice, care nu ar conduce decât la vulnerabilizarea statelor aflate în dificultate din punct de vedere financiar, neglijând eforturile de solidaritate esențiale menținerii echilibrului macroeconomic în cadrul Uniunii; consideră, în plus, că o astfel de sancțiune nu ar putea fi înțeleasă de populația europeană, sporind astfel neîncrederea acesteia într-un moment istoric în care populația este deja grav afectată de criză și de efectele politicii de austeritate;

| 20. | consideră că, în această perioadă de contracție a finanțelor publice, principiul adiționalității trebuie regândit pentru ca aplicarea acestuia să fie coerentă cu cadrul de guvernanță economică europeană, și solicită desfășurarea unei dezbateri pe această temă, în cadrul negocierilor privind politica de coeziune de după anul 2013; |
| --- | --- |

20.

consideră că, în această perioadă de contracție a finanțelor publice, principiul adiționalității trebuie regândit pentru ca aplicarea acestuia să fie coerentă cu cadrul de guvernanță economică europeană, și solicită desfășurarea unei dezbateri pe această temă, în cadrul negocierilor privind politica de coeziune de după anul 2013;

| 21. | ia act de observațiile recente ale FMI că măsurile de austeritate afectează țările care le aplică nerațional, dat fiind că, într-un context de criză economică mondială, imposibilitatea de a reduce deficitul public obstrucționează redresarea pe termen scurt prin reducerea veniturilor fiscale ceea ce, astfel, accentuează deficitul în chestiune; este de acord cu FMI că este necesar să se pună accentul pe reechilibrarea dintre consolidare și creștere, și nu numai pe consolidarea finanțelor publice; |
| --- | --- |

21.

ia act de observațiile recente ale FMI că măsurile de austeritate afectează țările care le aplică nerațional, dat fiind că, într-un context de criză economică mondială, imposibilitatea de a reduce deficitul public obstrucționează redresarea pe termen scurt prin reducerea veniturilor fiscale ceea ce, astfel, accentuează deficitul în chestiune; este de acord cu FMI că este necesar să se pună accentul pe reechilibrarea dintre consolidare și creștere, și nu numai pe consolidarea finanțelor publice;

| 22. | salută propunerea, prezentată de mai multe state membre, de a include în cadrul negocierilor privind CFM o „clauză de revizuire” a conturilor între 2015 și 2016, care ar permite creșterea bugetului în curs de execuție, în favoarea domeniilor esențiale, precum ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor și IMM-urile; |
| --- | --- |

22.

salută propunerea, prezentată de mai multe state membre, de a include în cadrul negocierilor privind CFM o „clauză de revizuire” a conturilor între 2015 și 2016, care ar permite creșterea bugetului în curs de execuție, în favoarea domeniilor esențiale, precum ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor și IMM-urile;

| 23. | invită Comisia și statele membre să profite de toate marjele de flexibilitate din componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere pentru a echilibra nevoile de investiții publice rentabile și sustenabile cu obiectivele de disciplină fiscală; consideră că acest lucru ar putea fi realizat, de exemplu, excluzând din limitele Pactului de stabilitate și de creștere nivelurile totale de cofinanțare națională prin fondurile structurale și de investiții europene, sau, de exemplu, ținând seama, în calculele ce intră sub incidența pactului, de nevoia de autofinanțare netă și nu brută a statului, adică de nevoia de autofinanțare netă a impozitelor care influențează cheltuielile efective (ținând seama în mod special de TVA) sau aplicând o adaptare diferită termenelor celor două surse (europeană și națională) de finanțare a acestor programe, permițând utilizarea integrală a fondurilor europene în primii ani de program și o utilizare totală a sursei naționale în ultimii ani de program, presupunând că, până la acel moment, statul membru vizat va obține rezultate concrete grație politicii sale de gestionare a nivelului de îndatorare publică; |
| --- | --- |

23.

invită Comisia și statele membre să profite de toate marjele de flexibilitate din componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere pentru a echilibra nevoile de investiții publice rentabile și sustenabile cu obiectivele de disciplină fiscală; consideră că acest lucru ar putea fi realizat, de exemplu, excluzând din limitele Pactului de stabilitate și de creștere nivelurile totale de cofinanțare națională prin fondurile structurale și de investiții europene, sau, de exemplu, ținând seama, în calculele ce intră sub incidența pactului, de nevoia de autofinanțare netă și nu brută a statului, adică de nevoia de autofinanțare netă a impozitelor care influențează cheltuielile efective (ținând seama în mod special de TVA) sau aplicând o adaptare diferită termenelor celor două surse (europeană și națională) de finanțare a acestor programe, permițând utilizarea integrală a fondurilor europene în primii ani de program și o utilizare totală a sursei naționale în ultimii ani de program, presupunând că, până la acel moment, statul membru vizat va obține rezultate concrete grație politicii sale de gestionare a nivelului de îndatorare publică;

| 24. | solicită Comisiei ca cheltuielile publice suportate de statele membre pentru cofinanțarea programelor finanțate de fondurile structurale să nu figureze printre cheltuielile structurale, publice sau asimilate, luate în considerare în cadrul acordului de parteneriat pentru verificarea respectării Pactului de stabilitate și de creștere, în măsura în care este vorba despre o obligație care derivă direct din respectarea principiului adiționalității; solicită ca cheltuielile publice de implementare a programelor cofinanțate de fondurile structurale și de investiții să fie excluse din definiția deficitelor structurale din Pactul de stabilitate și de creștere, întrucât aceste cheltuieli sunt dedicate sprijinirii competitivității, creșterii și creării de locuri de muncă și în mod special creării de locuri de muncă pentru tineri; |
| --- | --- |

24.

solicită Comisiei ca cheltuielile publice suportate de statele membre pentru cofinanțarea programelor finanțate de fondurile structurale să nu figureze printre cheltuielile structurale, publice sau asimilate, luate în considerare în cadrul acordului de parteneriat pentru verificarea respectării Pactului de stabilitate și de creștere, în măsura în care este vorba despre o obligație care derivă direct din respectarea principiului adiționalității; solicită ca cheltuielile publice de implementare a programelor cofinanțate de fondurile structurale și de investiții să fie excluse din definiția deficitelor structurale din Pactul de stabilitate și de creștere, întrucât aceste cheltuieli sunt dedicate sprijinirii competitivității, creșterii și creării de locuri de muncă și în mod special creării de locuri de muncă pentru tineri;

| 25. | invită Comisia să raporteze marjele de acțiune în limitele actualului cadru fiscal european pentru separarea mai clară a cheltuielilor și investițiilor curente în calcularea deficitului bugetar pentru a se evita astfel ca investițiile publice cu beneficii nete pe termen lung să fie calculate ca negative; |
| --- | --- |

25.

invită Comisia să raporteze marjele de acțiune în limitele actualului cadru fiscal european pentru separarea mai clară a cheltuielilor și investițiilor curente în calcularea deficitului bugetar pentru a se evita astfel ca investițiile publice cu beneficii nete pe termen lung să fie calculate ca negative;

| 26. | îndeamnă Comisia și statele membre să analizeze, în contextul actualelor negocieri privind viitoarea Uniune economică și monetară, toate marjele de flexibilitate din politica macroeconomică ce permit investițiile rentabile, mai ales prin reconceperea relației dintre Pactul de stabilitate și de creștere și investițiile publice rentabile și excluderea cheltuielilor publice de implementare a programelor co-finanțate de la fondurile structurale și de investiții în cadrul politicilor de favorizare a creșterii, de la normele privind controlul bugetar prevăzute în Pactul de stabilitate și de creștere; |
| --- | --- |

26.

îndeamnă Comisia și statele membre să analizeze, în contextul actualelor negocieri privind viitoarea Uniune economică și monetară, toate marjele de flexibilitate din politica macroeconomică ce permit investițiile rentabile, mai ales prin reconceperea relației dintre Pactul de stabilitate și de creștere și investițiile publice rentabile și excluderea cheltuielilor publice de implementare a programelor co-finanțate de la fondurile structurale și de investiții în cadrul politicilor de favorizare a creșterii, de la normele privind controlul bugetar prevăzute în Pactul de stabilitate și de creștere;

o

o o

| 27. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

27.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/131388.pdf

(2)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/136151.pdf

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0430.

(4)  JO C 390 E, 18.12.2012, p. 10.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0070.

(6)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0069.

(7)  JO C 87 E, 1.4.2010, p. 113.

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0078.

(9)  http://www.eib.org/infocentre/publications/all/econ-note-2012-regional-convergence.htm.

(10)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp125_en.pdf.

---

| 19.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 181/35 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 181/35

---

P7_TA(2013)0402

O strategie globală a Uniunii în domeniul pescuitului în regiunea Pacificului

Rezoluţia Parlamentului European din 8 octombrie 2013 Pentru o strategie globală a Uniunii în domeniul pescuitului în regiunea Pacificului (2012/2235(INI))

(2016/C 181/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Convenția Națiunilor Unite privind dreptul mării din 10 decembrie 1982, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Națiunilor Unite privind dreptul mării din 10 decembrie 1982,

| — | având în vedere rezoluțiile Adunării Generale a ONU privind pescuitul și în special punctul 157 din Rezoluția 66/68 referitoare la obligațiile statelor dezvoltate față de statele mai puțin dezvoltate și statele insulare mici în curs de dezvoltare, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile Adunării Generale a ONU privind pescuitul și în special punctul 157 din Rezoluția 66/68 referitoare la obligațiile statelor dezvoltate față de statele mai puțin dezvoltate și statele insulare mici în curs de dezvoltare,

| — | având în vedere Acordul din 1995 de punere în aplicare a dispozițiilor Convenției ONU privind dreptul mării din 10 decembrie 1982 referitor la conservarea și la gestionarea stocurilor de pești anadromi și a stocurilor de pești cu migrație extinsă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul din 1995 de punere în aplicare a dispozițiilor Convenției ONU privind dreptul mării din 10 decembrie 1982 referitor la conservarea și la gestionarea stocurilor de pești anadromi și a stocurilor de pești cu migrație extinsă,

| — | având în vedere Planul de acțiune internațional al FAO pentru gestionarea capacității de pescuit, aprobat de Consiliul FAO în noiembrie 2000 (IPOA-Capacitate), |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune internațional al FAO pentru gestionarea capacității de pescuit, aprobat de Consiliul FAO în noiembrie 2000 (IPOA-Capacitate),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (pescuit INN) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (pescuit INN) (1),

| — | având în vedere Acordul privind măsurile de competența statului portului pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, adoptat în cadrul celei de-a 36-a sesiuni a Conferinței FAO la 22 noiembrie 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul privind măsurile de competența statului portului pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, adoptat în cadrul celei de-a 36-a sesiuni a Conferinței FAO la 22 noiembrie 2009,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 referitoare la dimensiunea externă a politicii comune în domeniul pescuitului (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 referitoare la dimensiunea externă a politicii comune în domeniul pescuitului (2),

| — | având în vedere Comunicarea comună a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 21 martie 2012, intitulată „Către un parteneriat reînnoit pentru dezvoltare UE-Pacific” (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 21 martie 2012, intitulată „Către un parteneriat reînnoit pentru dezvoltare UE-Pacific” (3),

| — | având în vedere Convenția privind conservarea și gestionarea rezervelor de pești cu migrație extinsă din Oceanul Pacific de Vest și Central, la care UE este parte contractantă începând cu 25 ianuarie 2005, în temeiul Deciziei 2005/75/CE a Consiliului (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind conservarea și gestionarea rezervelor de pești cu migrație extinsă din Oceanul Pacific de Vest și Central, la care UE este parte contractantă începând cu 25 ianuarie 2005, în temeiul Deciziei 2005/75/CE a Consiliului (4),

| — | având în vedere Decizia 2006/539/CE a Consiliului din 22 mai 2006 privind încheierea, în numele Comunității Europene, a Convenției pentru întărirea Comisiei interamericane pentru tonul tropical (IATTC) instituită prin Convenția din 1949 între Statele Unite ale Americii și Republica Costa Rica (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2006/539/CE a Consiliului din 22 mai 2006 privind încheierea, în numele Comunității Europene, a Convenției pentru întărirea Comisiei interamericane pentru tonul tropical (IATTC) instituită prin Convenția din 1949 între Statele Unite ale Americii și Republica Costa Rica (5),

| — | având în vedere Convenția privind conservarea și gestionarea resurselor piscicole în marea liberă a Pacificului de Sud (6), aprobată în numele Uniunii Europene în temeiul Deciziei Consiliului 2012/130/UE (7), și prin care se înființează Organizația regională de gestionare a pescuitului în sudul Pacificului (SPRFMO), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind conservarea și gestionarea resurselor piscicole în marea liberă a Pacificului de Sud (6), aprobată în numele Uniunii Europene în temeiul Deciziei Consiliului 2012/130/UE (7), și prin care se înființează Organizația regională de gestionare a pescuitului în sudul Pacificului (SPRFMO),

| — | având în vedere Decizia 2011/144/UE a Consiliului din 15 februarie 2011 privind încheierea Acordului interimar de parteneriat între Comunitatea Europeană, pe de o parte, și statele din Pacific, pe de altă parte (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2011/144/UE a Consiliului din 15 februarie 2011 privind încheierea Acordului interimar de parteneriat între Comunitatea Europeană, pe de o parte, și statele din Pacific, pe de altă parte (8),

| — | având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific (ACP), de pe o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (9) (Acordul de la Cotonou), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific (ACP), de pe o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (9) (Acordul de la Cotonou),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 215/2008 al Consiliului din 18 februarie 2008 privind regulamentul financiar aplicabil celui de-al zecelea Fond European de Dezvoltare (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 215/2008 al Consiliului din 18 februarie 2008 privind regulamentul financiar aplicabil celui de-al zecelea Fond European de Dezvoltare (10),

| — | având în vedere Acordul de parteneriat între Comunitatea Europeană și Statele Federate ale Microneziei privind pescuitul în apele Statelor Federate ale Microneziei (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat între Comunitatea Europeană și Statele Federate ale Microneziei privind pescuitul în apele Statelor Federate ale Microneziei (11),

| — | având în vedere Acordul de parteneriat privind pescuitul încheiat între Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Republica Kiribati, pe de altă parte (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat privind pescuitul încheiat între Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Republica Kiribati, pe de altă parte (12),

| — | având în vedere Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Uniunea Europeană și Insulele Solomon (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Uniunea Europeană și Insulele Solomon (13),

| — | având în vedere Decizia Comisiei din 15 noiembrie 2012 de notificare a țărilor terțe în privința cărora Comisia consideră că există posibilitatea de a fi identificate ca țări terțe necooperante în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Comisiei din 15 noiembrie 2012 de notificare a țărilor terțe în privința cărora Comisia consideră că există posibilitatea de a fi identificate ca țări terțe necooperante în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (14),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0297/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0297/2013),

| A. | întrucât, pentru a asigura coerența politicilor în materie de dezvoltare, politicile UE care afectează pescuitul în țările ACP din Pacific (PACP) – adică politicile privind pescuitul, comerțul și dezvoltarea – ar trebui puse în aplicare de o manieră care să asigure contribuția lor la obiectivele de dezvoltare durabilă a pescuitului stabilite de țările PACP; întrucât o asemenea abordare ar trebui integrată în următoarea prelungire a Acordului de la Cotonou sau în instrumentele care ar putea succede acestui acord; |
| --- | --- |

A.

întrucât, pentru a asigura coerența politicilor în materie de dezvoltare, politicile UE care afectează pescuitul în țările ACP din Pacific (PACP) – adică politicile privind pescuitul, comerțul și dezvoltarea – ar trebui puse în aplicare de o manieră care să asigure contribuția lor la obiectivele de dezvoltare durabilă a pescuitului stabilite de țările PACP; întrucât o asemenea abordare ar trebui integrată în următoarea prelungire a Acordului de la Cotonou sau în instrumentele care ar putea succede acestui acord;

| B. | întrucât UE trebuie să încerce să asigure o anumită coerență a politicii de dezvoltare în temeiul articolului 208 alineatul (1) din TFUE conform căruia „Uniunea ține seama de obiectivele cooperării pentru dezvoltare la punerea în aplicare a politicilor care pot afecta țările în curs de dezvoltare”; |
| --- | --- |

B.

întrucât UE trebuie să încerce să asigure o anumită coerență a politicii de dezvoltare în temeiul articolului 208 alineatul (1) din TFUE conform căruia „Uniunea ține seama de obiectivele cooperării pentru dezvoltare la punerea în aplicare a politicilor care pot afecta țările în curs de dezvoltare”;

| C. | întrucât UE este cel de-al doilea donator din regiune, după Australia, canalizându-și ajutorul prin intermediul Fondului european de dezvoltare (FED), și întrucât, în ciuda faptului că resursele piscicole constituie principala sursă de bogăție a țărilor ACP din Pacific și singura comună tuturor acestora, iar țările din Pacificul de Vest și Central și-au exprimat, în mod repetat, intenția de a transforma pescuitul de ton în motorul dezvoltării socioeconomice în regiune, doar 2,3 % din ajutoarele acordate prin de-al 10-lea FED au fost alocate activităților legate de pescuit; |
| --- | --- |

C.

întrucât UE este cel de-al doilea donator din regiune, după Australia, canalizându-și ajutorul prin intermediul Fondului european de dezvoltare (FED), și întrucât, în ciuda faptului că resursele piscicole constituie principala sursă de bogăție a țărilor ACP din Pacific și singura comună tuturor acestora, iar țările din Pacificul de Vest și Central și-au exprimat, în mod repetat, intenția de a transforma pescuitul de ton în motorul dezvoltării socioeconomice în regiune, doar 2,3 % din ajutoarele acordate prin de-al 10-lea FED au fost alocate activităților legate de pescuit;

| D. | întrucât acordurile comerciale bilaterale și multilaterale negociate de UE ar trebui precedate de evaluări ale impactului, în special în ceea ce privește conservarea resurselor marine vii și consecințele acestor acorduri asupra populațiilor locale; întrucât aceste acorduri bilaterale și multilaterale ar trebui să se ghideze după concluziile unor asemenea evaluări ale impactului; |
| --- | --- |

D.

întrucât acordurile comerciale bilaterale și multilaterale negociate de UE ar trebui precedate de evaluări ale impactului, în special în ceea ce privește conservarea resurselor marine vii și consecințele acestor acorduri asupra populațiilor locale; întrucât aceste acorduri bilaterale și multilaterale ar trebui să se ghideze după concluziile unor asemenea evaluări ale impactului;

| E. | întrucât, în cadrul negocierilor în curs de derulare privind Acordul de parteneriat economic (APE) între UE și țările ACP în vederea adaptării sistemului de preferințe generalizate rezultat în urma Acordului de la Cotonou la reglementările OMC, produsele piscicole joacă un rol fundamental atât pentru accesul la piețele europene, cât și pentru accesul la resurse și la o bună gestionare a resurselor piscicole, în vederea asigurării unei dezvoltări durabile; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în cadrul negocierilor în curs de derulare privind Acordul de parteneriat economic (APE) între UE și țările ACP în vederea adaptării sistemului de preferințe generalizate rezultat în urma Acordului de la Cotonou la reglementările OMC, produsele piscicole joacă un rol fundamental atât pentru accesul la piețele europene, cât și pentru accesul la resurse și la o bună gestionare a resurselor piscicole, în vederea asigurării unei dezvoltări durabile;

| F. | întrucât este conștient de pericolul reprezentat de derogarea de la regulile de origine stabilite la articolul 6 alineatul (6) din Protocolul II privind regulile de origine anexate acordului interimar de parteneriat dintre Comunitatea Europeană și statele din Pacific și de riscul de concurență neloială pe piața europeană a produselor piscicole ce rezultă prin această derogare; |
| --- | --- |

F.

întrucât este conștient de pericolul reprezentat de derogarea de la regulile de origine stabilite la articolul 6 alineatul (6) din Protocolul II privind regulile de origine anexate acordului interimar de parteneriat dintre Comunitatea Europeană și statele din Pacific și de riscul de concurență neloială pe piața europeană a produselor piscicole ce rezultă prin această derogare;

| G. | întrucât este în interesul UE să dezvolte relațiile cu regiunea Pacificului și să coopereze în vederea atingerii obiectivului de dezvoltare, plecând de la premisa conservării resurselor piscicole, a promovării dezvoltării durabile a pescuitului și a încurajării transparenței în gestionarea pescuitului; |
| --- | --- |

G.

întrucât este în interesul UE să dezvolte relațiile cu regiunea Pacificului și să coopereze în vederea atingerii obiectivului de dezvoltare, plecând de la premisa conservării resurselor piscicole, a promovării dezvoltării durabile a pescuitului și a încurajării transparenței în gestionarea pescuitului;

| H. | întrucât aproape jumătate din capturile mondiale de ton se realizează în Pacificul de Vest și Central, dintre care 80 % corespund Zonelor economice exclusive (ZEE) ale statelor insulare și doar 20 % apelor internaționale; |
| --- | --- |

H.

întrucât aproape jumătate din capturile mondiale de ton se realizează în Pacificul de Vest și Central, dintre care 80 % corespund Zonelor economice exclusive (ZEE) ale statelor insulare și doar 20 % apelor internaționale;

| I. | întrucât cele mai recente evaluări ale stocurilor efectuate de Comitetul științific al WCPCF în 2012 indică faptul că în zona sa de reglementare nu s-a pescuit excesiv nici tonul dungat (Katsuwonus pelamis), nici tonul cu aripioare galbene (Thunnus albacares), dar indică faptul că tonul obez (Thunnus obesus) este afectat de pescuitul excesiv; întrucât rata mortalității puietului de ton obez prin pescuitul cu nave de pescuit cu plasă pungă, în special în cazurile legate de dispozitive de concentrare a peștilor, este foarte îngrijorătoare; |
| --- | --- |

I.

întrucât cele mai recente evaluări ale stocurilor efectuate de Comitetul științific al WCPCF în 2012 indică faptul că în zona sa de reglementare nu s-a pescuit excesiv nici tonul dungat (Katsuwonus pelamis), nici tonul cu aripioare galbene (Thunnus albacares), dar indică faptul că tonul obez (Thunnus obesus) este afectat de pescuitul excesiv; întrucât rata mortalității puietului de ton obez prin pescuitul cu nave de pescuit cu plasă pungă, în special în cazurile legate de dispozitive de concentrare a peștilor, este foarte îngrijorătoare;

| J. | întrucât, deși s-au înregistrat ușoare îmbunătățiri în monitorizarea, controlul și supravegherea zonei Pacificului, se constată că creșterea puternică a numărului de nave cu plase pungă (în cea mai mare parte asiatice și din statele insulare), intensificarea efortului de pescuit și pescuitul ilegal amenință durabilitatea resurselor din această regiune; |
| --- | --- |

J.

întrucât, deși s-au înregistrat ușoare îmbunătățiri în monitorizarea, controlul și supravegherea zonei Pacificului, se constată că creșterea puternică a numărului de nave cu plase pungă (în cea mai mare parte asiatice și din statele insulare), intensificarea efortului de pescuit și pescuitul ilegal amenință durabilitatea resurselor din această regiune;

| K. | întrucât abordarea UE în domeniul pescuitului din Pacific ar trebui să fie una de susținere activă a eforturilor regionale actuale de a soluționa problema supracapacității și de a îmbunătăți gestionarea pescuitului; |
| --- | --- |

K.

întrucât abordarea UE în domeniul pescuitului din Pacific ar trebui să fie una de susținere activă a eforturilor regionale actuale de a soluționa problema supracapacității și de a îmbunătăți gestionarea pescuitului;

| L. | întrucât în Pacific există agenții și structuri regionale cu tradiție în gestionarea activităților de pescuit de ton, precum Agenția pentru pescuit a Forumului insulelor din Pacific (Pacific Islands Forum Fisheries Agency – FFA) sau organizația subregională a statelor părți la Acordul de la Nauru (PNA); |
| --- | --- |

L.

întrucât în Pacific există agenții și structuri regionale cu tradiție în gestionarea activităților de pescuit de ton, precum Agenția pentru pescuit a Forumului insulelor din Pacific (Pacific Islands Forum Fisheries Agency – FFA) sau organizația subregională a statelor părți la Acordul de la Nauru (PNA);

| M. | întrucât schema de alocare a zilelor de pescuit pentru nave (Vessel Day Scheme – VDS) a fost introdusă de părțile la Acordul de la Nauru în 2008 în încercarea de a gestiona accesul la apele PNA, de a limita efortul de pescuit din aceste ape și de a crește la maximum beneficiile obținute de pe urma pescuitului de către statele insulare mici în curs de dezvoltare din Pacific; |
| --- | --- |

M.

întrucât schema de alocare a zilelor de pescuit pentru nave (Vessel Day Scheme – VDS) a fost introdusă de părțile la Acordul de la Nauru în 2008 în încercarea de a gestiona accesul la apele PNA, de a limita efortul de pescuit din aceste ape și de a crește la maximum beneficiile obținute de pe urma pescuitului de către statele insulare mici în curs de dezvoltare din Pacific;

| N. | întrucât părțile depun într-adevăr foarte mari eforturi și în cadrul WCPFC au loc discuții cu privire la o nouă măsură de conservare și de gestionare pentru anii următori, în acest context abordându-se limitele eforturilor; |
| --- | --- |

N.

întrucât părțile depun într-adevăr foarte mari eforturi și în cadrul WCPFC au loc discuții cu privire la o nouă măsură de conservare și de gestionare pentru anii următori, în acest context abordându-se limitele eforturilor;

| O. | întrucât Statele Unite au semnat un acord multilateral cu statele din Pacific în 1988, iar acest acord, în prezent în curs de renegociere, garantează accesul la aproximativ 20 % din zilele de pescuit din regiune; |
| --- | --- |

O.

întrucât Statele Unite au semnat un acord multilateral cu statele din Pacific în 1988, iar acest acord, în prezent în curs de renegociere, garantează accesul la aproximativ 20 % din zilele de pescuit din regiune;

| P. | întrucât schema de alocare a zilelor de pescuit pentru nave (VDS) trebuie să fie pe deplin transparentă, iar dispozițiile sale trebuie îmbunătățite și puse în aplicare de toți membrii semnatari pentru realizarea obiectivelor sale și pentru asigurarea unei compatibilități depline a măsurilor luate atât în ZEE, cât și în marea liberă; |
| --- | --- |

P.

întrucât schema de alocare a zilelor de pescuit pentru nave (VDS) trebuie să fie pe deplin transparentă, iar dispozițiile sale trebuie îmbunătățite și puse în aplicare de toți membrii semnatari pentru realizarea obiectivelor sale și pentru asigurarea unei compatibilități depline a măsurilor luate atât în ZEE, cât și în marea liberă;

| Q. | întrucât se preconizează că și în următorii ani costul de acces al flotelor de pescuit de lungă distanță va crește semnificativ, constituind o sursă importantă de venituri pentru țările din zonă; întrucât costul unei zile de pescuit, astfel cum s-a decis la reuniunea anuală a PNA, a fost fixat la cel puțin 6 000 USD pentru 2014; |
| --- | --- |

Q.

întrucât se preconizează că și în următorii ani costul de acces al flotelor de pescuit de lungă distanță va crește semnificativ, constituind o sursă importantă de venituri pentru țările din zonă; întrucât costul unei zile de pescuit, astfel cum s-a decis la reuniunea anuală a PNA, a fost fixat la cel puțin 6 000 USD pentru 2014;

| R. | întrucât acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului încheiate de către UE, inclusiv cu țările din regiunea Pacificului, s-au bazat, în mod tradițional, pe o limitare a numărului de nave cu un tonaj de referință orientativ și întrucât acest fapt a creat discrepanțe, având în vedere introducerea schemei VDS de către PNA și dorința acestora de a o aplica în cazul acordurilor de parteneriat cu UE; |
| --- | --- |

R.

întrucât acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului încheiate de către UE, inclusiv cu țările din regiunea Pacificului, s-au bazat, în mod tradițional, pe o limitare a numărului de nave cu un tonaj de referință orientativ și întrucât acest fapt a creat discrepanțe, având în vedere introducerea schemei VDS de către PNA și dorința acestora de a o aplica în cazul acordurilor de parteneriat cu UE;

| S. | întrucât o schemă de alocare a zilelor de pescuit pentru nave bine concepută și pusă în aplicare în mod corespunzător poate furniza mijloacele necesare pentru a preveni creșterea și mai mare a efortului în regiune; |
| --- | --- |

S.

întrucât o schemă de alocare a zilelor de pescuit pentru nave bine concepută și pusă în aplicare în mod corespunzător poate furniza mijloacele necesare pentru a preveni creșterea și mai mare a efortului în regiune;

| T. | întrucât, în ceea ce privește relațiile sale cu țări terțe, UE a stabilit ca o condiție prealabilă pentru încheierea acordurilor de parteneriat în domeniul pescuitului cooperarea și respectarea normelor legate de pescuitul INN; întrucât la articolul 38 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 privind combaterea pescuitului INN se prevede că Comisia nu intră în negocieri în vederea încheierii unor astfel de acorduri de parteneriat cu țări care nu cooperează în această privință; |
| --- | --- |

T.

întrucât, în ceea ce privește relațiile sale cu țări terțe, UE a stabilit ca o condiție prealabilă pentru încheierea acordurilor de parteneriat în domeniul pescuitului cooperarea și respectarea normelor legate de pescuitul INN; întrucât la articolul 38 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 privind combaterea pescuitului INN se prevede că Comisia nu intră în negocieri în vederea încheierii unor astfel de acorduri de parteneriat cu țări care nu cooperează în această privință;

| U. | întrucât APE ar trebui să includă o referire specifică la punerea în aplicare a Regulamentului INN, și nu doar o simplă formulare generală privind nevoia de a combate pescuitul INN, și ar trebui să nu fie încheiate cu țările terțe identificate ca fiind „necooperante”; |
| --- | --- |

U.

întrucât APE ar trebui să includă o referire specifică la punerea în aplicare a Regulamentului INN, și nu doar o simplă formulare generală privind nevoia de a combate pescuitul INN, și ar trebui să nu fie încheiate cu țările terțe identificate ca fiind „necooperante”;

| V. | întrucât Comisia, în Decizia sa din 15 noiembrie 2012, a notificat Fiji și Vanuatu, între altele, ca posibile țări necooperante în sensul Regulamentului INN, atât din cauza lipsei de măsuri și penalizări disuasive împotriva navelor care arborează pavilionul acestor țări și care practică pescuitul INN, cât și a faptului că nu au pus în practică recomandările emise de organizațiile regionale din domeniul pescuitului; |
| --- | --- |

V.

întrucât Comisia, în Decizia sa din 15 noiembrie 2012, a notificat Fiji și Vanuatu, între altele, ca posibile țări necooperante în sensul Regulamentului INN, atât din cauza lipsei de măsuri și penalizări disuasive împotriva navelor care arborează pavilionul acestor țări și care practică pescuitul INN, cât și a faptului că nu au pus în practică recomandările emise de organizațiile regionale din domeniul pescuitului;

| W. | întrucât, din punct de vedere istoric, activitățile de pescuit ale flotei de nave cu plase pungă ale Europei se derulează în principal în Pacificul Central, atât în ape internaționale, cât și în ZEE ale Kiribati, precum și în cele ale Tuvalu, Tokelau și Nauru, prin intermediul unor acorduri din sectorul privat; |
| --- | --- |

W.

întrucât, din punct de vedere istoric, activitățile de pescuit ale flotei de nave cu plase pungă ale Europei se derulează în principal în Pacificul Central, atât în ape internaționale, cât și în ZEE ale Kiribati, precum și în cele ale Tuvalu, Tokelau și Nauru, prin intermediul unor acorduri din sectorul privat;

| X. | întrucât, cu toate acestea, pe lângă acordul în domeniul pescuitului încheiat cu Kiribati, UE a mai negociat astfel de acorduri cu anumite țări din Pacificul de Vest, fără ca aceste acorduri să intre în vigoare, având în vedere că acordul cu Statele Federate ale Microneziei nu a fost ratificat de către parlamentul acestei țări și că negocierile privind reînnoirea acordului cu Insulele Solomon sunt blocate din 2012; |
| --- | --- |

X.

întrucât, cu toate acestea, pe lângă acordul în domeniul pescuitului încheiat cu Kiribati, UE a mai negociat astfel de acorduri cu anumite țări din Pacificul de Vest, fără ca aceste acorduri să intre în vigoare, având în vedere că acordul cu Statele Federate ale Microneziei nu a fost ratificat de către parlamentul acestei țări și că negocierile privind reînnoirea acordului cu Insulele Solomon sunt blocate din 2012;

| Y. | întrucât Comisia a finalizat evaluările prealabile cu Insulele Cook și Tuvalu în vederea inițierii negocierilor privind acordurile în domeniul pescuitului cu aceste țări și întrucât s-au semnat memorandumurile de înțelegere corespunzătoare, ca o condiție prealabilă pentru solicitarea de mandate de negociere din partea Consiliului; |
| --- | --- |

Y.

întrucât Comisia a finalizat evaluările prealabile cu Insulele Cook și Tuvalu în vederea inițierii negocierilor privind acordurile în domeniul pescuitului cu aceste țări și întrucât s-au semnat memorandumurile de înțelegere corespunzătoare, ca o condiție prealabilă pentru solicitarea de mandate de negociere din partea Consiliului;

| Z. | întrucât Serviciul European de Acțiune Externă nu a dispus până acum de personal responsabil de problemele din domeniul pescuitului în cadrul delegației sale din Fiji, |
| --- | --- |

Z.

întrucât Serviciul European de Acțiune Externă nu a dispus până acum de personal responsabil de problemele din domeniul pescuitului în cadrul delegației sale din Fiji,

Strategia generală

| 1. | îndeamnă Comisia să asigure coerența tuturor politicilor Uniunii care privesc regiunea Pacificului, astfel cum se solicită la articolul 208 din TFUE, în special în materie de pescuit, comerț și dezvoltare, și să consolideze potențialele sinergii, în scopul obținerii unui efect de multiplicare, prin care să crească la maximum efectele benefice atât pentru statele din regiunea Pacificului, cât și pentru statele membre ale UE, promovând, totodată, dimensiunea internațională, intensificând prezența strategică a UE, crescând vizibilitatea UE în Pacificul de Vest și Central și contribuind la exploatarea durabilă a resurselor din Pacific; |
| --- | --- |

1.

îndeamnă Comisia să asigure coerența tuturor politicilor Uniunii care privesc regiunea Pacificului, astfel cum se solicită la articolul 208 din TFUE, în special în materie de pescuit, comerț și dezvoltare, și să consolideze potențialele sinergii, în scopul obținerii unui efect de multiplicare, prin care să crească la maximum efectele benefice atât pentru statele din regiunea Pacificului, cât și pentru statele membre ale UE, promovând, totodată, dimensiunea internațională, intensificând prezența strategică a UE, crescând vizibilitatea UE în Pacificul de Vest și Central și contribuind la exploatarea durabilă a resurselor din Pacific;

| 2. | consideră că în cadrul relațiilor viitoare, post-Cotonou, cu țările ACP din Pacific, strategia de pescuit ar trebui să aibă o abordare regională, care să consolideze poziția și rolul UE în regiunea Pacificului de Vest și Central; |
| --- | --- |

2.

consideră că în cadrul relațiilor viitoare, post-Cotonou, cu țările ACP din Pacific, strategia de pescuit ar trebui să aibă o abordare regională, care să consolideze poziția și rolul UE în regiunea Pacificului de Vest și Central;

| 3. | invită Comisia să se asigure că cel de-al 11-lea FED ia în considerare această strategie și reflectă posibilitatea de a crește procentul ajutorului sectorial destinat abordării nevoilor comunităților de pescari (inclusiv o creștere a contribuției acestora la securitatea alimentară locală) și de a dezvolta infrastructura piscicolă pentru debarcarea și procesarea capturilor, dat fiind faptul că pescuitul reprezintă una dintre principalele resurse economice din regiune; |
| --- | --- |

3.

invită Comisia să se asigure că cel de-al 11-lea FED ia în considerare această strategie și reflectă posibilitatea de a crește procentul ajutorului sectorial destinat abordării nevoilor comunităților de pescari (inclusiv o creștere a contribuției acestora la securitatea alimentară locală) și de a dezvolta infrastructura piscicolă pentru debarcarea și procesarea capturilor, dat fiind faptul că pescuitul reprezintă una dintre principalele resurse economice din regiune;

| 4. | apreciază recenta recrutare de personal în cadrul Delegației UE în Fiji, responsabil în mod special de chestiunile din domeniul pescuitului, și speră că acest lucru va contribui la stabilirea unei legături permanente și specializate în domeniul pescuitului cu țările din regiune; |
| --- | --- |

4.

apreciază recenta recrutare de personal în cadrul Delegației UE în Fiji, responsabil în mod special de chestiunile din domeniul pescuitului, și speră că acest lucru va contribui la stabilirea unei legături permanente și specializate în domeniul pescuitului cu țările din regiune;

| 5. | solicită, în egală măsură, o mai bună coordonare și complementaritate cu ceilalți actori din regiune în ceea ce privește ajutorul pentru dezvoltare, în conformitate cu Pactul de la Cairns din august 2009; salută organizarea celei de-a doua reuniuni ministeriale UE-PIF la 12 iunie 2012, care a consolidat dialogul politic UE-Pacific, în special în ceea ce privește pescuitul și dezvoltarea, asigurând astfel o mai mare eficiență a acțiunilor întreprinse în aceste domenii de UE și de țările din regiune; |
| --- | --- |

5.

solicită, în egală măsură, o mai bună coordonare și complementaritate cu ceilalți actori din regiune în ceea ce privește ajutorul pentru dezvoltare, în conformitate cu Pactul de la Cairns din august 2009; salută organizarea celei de-a doua reuniuni ministeriale UE-PIF la 12 iunie 2012, care a consolidat dialogul politic UE-Pacific, în special în ceea ce privește pescuitul și dezvoltarea, asigurând astfel o mai mare eficiență a acțiunilor întreprinse în aceste domenii de UE și de țările din regiune;

| 6. | subliniază necesitatea ca flota pentru pescuit în larg să contribuie, în cooperare cu țările din Pacific, la diminuarea presiunii exercitate de pescuit asupra stocurilor de ton tropical, inclusiv prin reducerea considerabilă a nivelului mortalității în rândul puietului de ton obez, un stoc cu o importanță economică majoră în regiune, care, în prezent, este pescuit excesiv; |
| --- | --- |

6.

subliniază necesitatea ca flota pentru pescuit în larg să contribuie, în cooperare cu țările din Pacific, la diminuarea presiunii exercitate de pescuit asupra stocurilor de ton tropical, inclusiv prin reducerea considerabilă a nivelului mortalității în rândul puietului de ton obez, un stoc cu o importanță economică majoră în regiune, care, în prezent, este pescuit excesiv;

Strategia în domeniul pescuitului

A.   Pe termen scurt:

| 7. | subliniază importanța stabilirii unei strategii în domeniul pescuitului pentru Pacificul de Vest și Central, dată fiind relevanța acestei regiuni în ceea ce privește pescuitul și importanța sa pentru flota Uniunii și pentru piața și industria de prelucrare a produselor piscicole din UE, precum și a asigurării certitudinii juridice pentru navele care își desfășoară activitatea în această regiune; |
| --- | --- |

7.

subliniază importanța stabilirii unei strategii în domeniul pescuitului pentru Pacificul de Vest și Central, dată fiind relevanța acestei regiuni în ceea ce privește pescuitul și importanța sa pentru flota Uniunii și pentru piața și industria de prelucrare a produselor piscicole din UE, precum și a asigurării certitudinii juridice pentru navele care își desfășoară activitatea în această regiune;

| 8. | constată că strategia UE de acces la resursele din ZEE ale țărilor din regiune prin intermediul unor acorduri de parteneriat în sectorul pescuitului nu a funcționat corect, excepție făcând cazul Kiribati, și consideră că revitalizarea și consolidarea acordurilor presupune un nou cadru de relații strânse și avantajoase între diversele părți implicate; |
| --- | --- |

8.

constată că strategia UE de acces la resursele din ZEE ale țărilor din regiune prin intermediul unor acorduri de parteneriat în sectorul pescuitului nu a funcționat corect, excepție făcând cazul Kiribati, și consideră că revitalizarea și consolidarea acordurilor presupune un nou cadru de relații strânse și avantajoase între diversele părți implicate;

| 9. | consideră că o parte a problemelor se datorează faptului că UE a negociat fără succes acorduri cu țările din Pacificul de Vest, unde se regăsesc și ZEE ale Insulelor Solomon și ale Statelor Federate ale Microneziei, în loc să își orienteze eforturile spre Pacificul Central, zona tradițională de concentrare a activităților flotei de nave a Uniunii cu plase pungă; |
| --- | --- |

9.

consideră că o parte a problemelor se datorează faptului că UE a negociat fără succes acorduri cu țările din Pacificul de Vest, unde se regăsesc și ZEE ale Insulelor Solomon și ale Statelor Federate ale Microneziei, în loc să își orienteze eforturile spre Pacificul Central, zona tradițională de concentrare a activităților flotei de nave a Uniunii cu plase pungă;

| 10. | salută în mod deosebit faptul că Comisia a finalizat evaluările prealabile cu Insulele Cook și Tuvalu în vederea inițierii negocierii de acorduri de parteneriat cu aceste țări în domeniul pescuitului și că s-au semnat memorandumurile de înțelegere corespunzătoare, o condiție prealabilă pentru solicitarea de mandate de negociere din partea Consiliului; |
| --- | --- |

10.

salută în mod deosebit faptul că Comisia a finalizat evaluările prealabile cu Insulele Cook și Tuvalu în vederea inițierii negocierii de acorduri de parteneriat cu aceste țări în domeniul pescuitului și că s-au semnat memorandumurile de înțelegere corespunzătoare, o condiție prealabilă pentru solicitarea de mandate de negociere din partea Consiliului;

| 11. | consideră că noua abordare în materie de negociere se adaptează mai bine abordării regionale solicitate în mod repetat de Parlament, în special cu privire la activitățile de pescuit de specii cu migrație extinsă; invită Comisia să asigure respectarea dispozițiilor WCPFC în cazul negocierilor cu părțile la Acordul de la Nauru și cu alte țări ACP din Pacific; |
| --- | --- |

11.

consideră că noua abordare în materie de negociere se adaptează mai bine abordării regionale solicitate în mod repetat de Parlament, în special cu privire la activitățile de pescuit de specii cu migrație extinsă; invită Comisia să asigure respectarea dispozițiilor WCPFC în cazul negocierilor cu părțile la Acordul de la Nauru și cu alte țări ACP din Pacific;

| 12. | menționează că abordarea UE față de Pacific ar trebui să vizeze susținerea țărilor în curs de dezvoltare, în special a statelor mici insulare în curs de dezvoltare, în vederea obținerii unui procentaj mai mare din beneficiile obținute din exploatarea sustenabilă a stocurilor de pești anadromi și a stocurilor de pești cu migrație extinsă și să contribuie la consolidarea eforturilor regionale de conservare și gestionare sustenabile ale rezervelor halieutice în cazul stocurilor menționate, astfel cum a solicitat Conferința de revizuire a UNFSA; |
| --- | --- |

12.

menționează că abordarea UE față de Pacific ar trebui să vizeze susținerea țărilor în curs de dezvoltare, în special a statelor mici insulare în curs de dezvoltare, în vederea obținerii unui procentaj mai mare din beneficiile obținute din exploatarea sustenabilă a stocurilor de pești anadromi și a stocurilor de pești cu migrație extinsă și să contribuie la consolidarea eforturilor regionale de conservare și gestionare sustenabile ale rezervelor halieutice în cazul stocurilor menționate, astfel cum a solicitat Conferința de revizuire a UNFSA;

| 13. | își arată îngrijorarea cu privire la existența pescuitului INN în zonă și, cu toate că recunoaște că au avut loc îmbunătățiri ale guvernanței în acest domeniu, consideră că nu s-au făcut progrese suficiente, în special în ceea ce privește introducerea instrumentelor de bază pentru combaterea pescuitului INN; |
| --- | --- |

13.

își arată îngrijorarea cu privire la existența pescuitului INN în zonă și, cu toate că recunoaște că au avut loc îmbunătățiri ale guvernanței în acest domeniu, consideră că nu s-au făcut progrese suficiente, în special în ceea ce privește introducerea instrumentelor de bază pentru combaterea pescuitului INN;

| 14. | invită Comisia să includă o referință explicită la Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 privind INN în dispozițiile APE negociate cu țările din Pacific; |
| --- | --- |

14.

invită Comisia să includă o referință explicită la Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 privind INN în dispozițiile APE negociate cu țările din Pacific;

| 15. | invită statele ACP să continue să participe activ în cadrul ORGP și să informeze regulat societatea lor civilă și organizațiile socioprofesionale cu privire la deciziile luate în domeniul pescuitului; |
| --- | --- |

15.

invită statele ACP să continue să participe activ în cadrul ORGP și să informeze regulat societatea lor civilă și organizațiile socioprofesionale cu privire la deciziile luate în domeniul pescuitului;

B.   Pe termen mediu și lung

| 16. | invită Comisia să prevadă posibilitatea adoptării unei strategii pe termen lung privind accesul flotei UE la ZEE ale țărilor din această zonă, bazate pe un acord-cadru regional între UE și țările din Pacificul de Vest și Central, negociat cu Agenția pentru pescuit a Forumului Pacificului (FFA) și bazat pe următoarele aspecte:






  (a) | acordul ar trebui să sublinieze modalitățile de acces pentru flota UE, care ulterior s-ar concretiza în acorduri bilaterale de colaborare în sectorul pescuitului cu țările implicate; |
| --- | --- | --- |

16.

invită Comisia să prevadă posibilitatea adoptării unei strategii pe termen lung privind accesul flotei UE la ZEE ale țărilor din această zonă, bazate pe un acord-cadru regional între UE și țările din Pacificul de Vest și Central, negociat cu Agenția pentru pescuit a Forumului Pacificului (FFA) și bazat pe următoarele aspecte:

(a)

acordul ar trebui să sublinieze modalitățile de acces pentru flota UE, care ulterior s-ar concretiza în acorduri bilaterale de colaborare în sectorul pescuitului cu țările implicate;

| (b) | în acord ar trebui să se stabilească un regim de guvernanță transparent care să garanteze, în special, combaterea pescuitului INN și să specifice instrumentele care ar trebui folosite, inclusiv Acordul privind măsurile de competența statului portului; |
| --- | --- |

(b)

în acord ar trebui să se stabilească un regim de guvernanță transparent care să garanteze, în special, combaterea pescuitului INN și să specifice instrumentele care ar trebui folosite, inclusiv Acordul privind măsurile de competența statului portului;

| (c) | acordul să fie bazat pe VDS, cu condiția să se adopte măsuri menite să garanteze transparența acesteia, să i se îmbunătățească eficacitatea și punerea sa în aplicare de către toate părțile implicate și să se asigure respectarea celor mai bune recomandări științifice disponibile; |
| --- | --- |

(c)

acordul să fie bazat pe VDS, cu condiția să se adopte măsuri menite să garanteze transparența acesteia, să i se îmbunătățească eficacitatea și punerea sa în aplicare de către toate părțile implicate și să se asigure respectarea celor mai bune recomandări științifice disponibile;

| (d) | în cadrul negocierii acordului ar trebui analizate modalități de canalizare a ajutorului pentru dezvoltare prevăzut în FED pentru această zonă prin intermediul FFA, întrucât țările ACP din Pacific nu dispun de resursele umane și tehnice pentru a putea utiliza aceste fonduri în mod adecvat; |
| --- | --- |

(d)

în cadrul negocierii acordului ar trebui analizate modalități de canalizare a ajutorului pentru dezvoltare prevăzut în FED pentru această zonă prin intermediul FFA, întrucât țările ACP din Pacific nu dispun de resursele umane și tehnice pentru a putea utiliza aceste fonduri în mod adecvat;

| 17. | subliniază că, într-o ultimă etapă a acestui proces, ar trebui să se ajungă la o abordare exclusiv regională, respectiv la un acord multilateral de colaborare în sectorul pescuitului cu țările semnatare ale APE, care să permită accesul flotei Uniunii la ZEE ale acestor țări; |
| --- | --- |

17.

subliniază că, într-o ultimă etapă a acestui proces, ar trebui să se ajungă la o abordare exclusiv regională, respectiv la un acord multilateral de colaborare în sectorul pescuitului cu țările semnatare ale APE, care să permită accesul flotei Uniunii la ZEE ale acestor țări;

| 18. | recomandă Comisiei ca, la revizuirea Acordului de la Cotonou, să ia în considerare această strategie în domeniul pescuitului pentru regiunea Pacificului, precum și caracteristicile specifice statelor insulare; |
| --- | --- |

18.

recomandă Comisiei ca, la revizuirea Acordului de la Cotonou, să ia în considerare această strategie în domeniul pescuitului pentru regiunea Pacificului, precum și caracteristicile specifice statelor insulare;

| 19. | subliniază necesitatea ca Parlamentul să fie implicat în mod corespunzător atât în procesul de pregătire și negociere, cât și în monitorizarea și evaluarea pe termen lung a funcționării acordurilor bilaterale, în conformitate cu dispozițiile TFUE; insistă ca Parlamentul să fie informat imediat și pe deplin, la fel ca în cazul Consiliului, pe parcursul tuturor etapelor procedurii legate de APP, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) și cu articolul 218 alineatul (10) din TFUE; își reafirmă convingerea că Parlamentul ar trebui să fie reprezentat de observatori în cadrul reuniunilor comune ale comisiilor prevăzute de acordurile din domeniul pescuitului; insistă asupra faptului că la aceste reuniuni ar trebui să participe și observatori din partea societății civile, inclusiv reprezentanți din sectorul pescuitului ai UE și ai țărilor terțe; |
| --- | --- |

19.

subliniază necesitatea ca Parlamentul să fie implicat în mod corespunzător atât în procesul de pregătire și negociere, cât și în monitorizarea și evaluarea pe termen lung a funcționării acordurilor bilaterale, în conformitate cu dispozițiile TFUE; insistă ca Parlamentul să fie informat imediat și pe deplin, la fel ca în cazul Consiliului, pe parcursul tuturor etapelor procedurii legate de APP, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) și cu articolul 218 alineatul (10) din TFUE; își reafirmă convingerea că Parlamentul ar trebui să fie reprezentat de observatori în cadrul reuniunilor comune ale comisiilor prevăzute de acordurile din domeniul pescuitului; insistă asupra faptului că la aceste reuniuni ar trebui să participe și observatori din partea societății civile, inclusiv reprezentanți din sectorul pescuitului ai UE și ai țărilor terțe;

o

o o

| 20. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă. |
| --- | --- |

20.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă.

---

(1)  JO L 286, 29.10.2008, p. 1.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0461.

(3)  JOIN(2012)0006.

(4)  JO L 32, 4.2.2005, p. 1.

(5)  JO L 224, 16.8.2006, p. 22.

(6)  JO L 67, 6.3.2012, p. 3.

(7)  JO L 67, 6.3.2012, p. 1.

(8)  JO L 60, 5.3.2011, p. 2.

(9)  JO L 317, 15.12.2000, p. 3.

(10)  JO L 78, 19.3.2008, p. 1.

(11)  JO L 151, 6.6.2006, p. 3.

(12)  JO L 205, 7.8.2007, p. 3.

(13)  JO L 190, 22.7.2010, p. 3.

(14)  JO C 354, 17.11.2012, p. 1.

---

| 19.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 181/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 181/41

---

P7_TA(2013)0403

Restricțiile în domeniul pescuitului și apele teritoriale în Marea Mediterană și în Marea Neagră – metode de soluționare a conflictelor

Rezoluţia Parlamentului European din 8 octombrie 2013 referitoare la restricțiile în domeniul pescuitului și apele teritoriale în Marea Mediterană și în Marea Neagră – metode de soluționare a conflictelor (2011/2086(INI))

(2016/C 181/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării din 10 decembrie 1982 (UNCLOS), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării din 10 decembrie 1982 (UNCLOS),

| — | având în vedere Acordul din 1995 de punere în aplicare a dispozițiilor Convenției Organizației Națiunilor Unite asupra dreptului mării din 10 decembrie 1982 privind conservarea și gestionarea stocurilor transzonale de pești și a stocurilor de pești mari migratori, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul din 1995 de punere în aplicare a dispozițiilor Convenției Organizației Națiunilor Unite asupra dreptului mării din 10 decembrie 1982 privind conservarea și gestionarea stocurilor transzonale de pești și a stocurilor de pești mari migratori,

| — | având în vedere Codul de conduită pentru un pescuit responsabil al Organizației pentru Alimentație și Agricultură (FAO), adoptat în octombrie 1995 în cadrul Conferinței FAO, |
| --- | --- |

—

având în vedere Codul de conduită pentru un pescuit responsabil al Organizației pentru Alimentație și Agricultură (FAO), adoptat în octombrie 1995 în cadrul Conferinței FAO,

| — | având în vedere Convenția privind protecția Mării Negre împotriva poluării, semnată la București, în aprilie 1992, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind protecția Mării Negre împotriva poluării, semnată la București, în aprilie 1992,

| — | având în vedere Convenția privind protejarea mediului marin și a zonei de coastă mediteraneene, precum și protocoalele sale, semnată la Barcelona, în februarie 1976, și modificată la Barcelona, în iunie 1995, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind protejarea mediului marin și a zonei de coastă mediteraneene, precum și protocoalele sale, semnată la Barcelona, în februarie 1976, și modificată la Barcelona, în iunie 1995,

| — | având în vedere planul de acțiune strategic pentru protecția și reabilitarea mediului din Marea Neagră, adoptat la Sofia în aprilie 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere planul de acțiune strategic pentru protecția și reabilitarea mediului din Marea Neagră, adoptat la Sofia în aprilie 2009,

| — | având în vedere Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru Strategia pentru mediul marin) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru Strategia pentru mediul marin) (1),

| — | având în vedere propunerea Comisiei pentru o directivă a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui cadru pentru amenajarea spațiului maritim și managementul integrat al zonelor costiere (COM(2013)0133), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei pentru o directivă a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui cadru pentru amenajarea spațiului maritim și managementul integrat al zonelor costiere (COM(2013)0133),

| — | având în vedere [partea a VII-a privind politica externă] din Regulamentul (UE) nr. [...]/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din [...] privind politica comună în domeniul pescuitului (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere [partea a VII-a privind politica externă] din Regulamentul (UE) nr. [...]/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din [...] privind politica comună în domeniul pescuitului (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 ianuarie 2011 referitoare la o strategie a Uniunii Europene pentru Marea Neagră (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 ianuarie 2011 referitoare la o strategie a Uniunii Europene pentru Marea Neagră (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2011 referitoare la gestionarea actuală și viitoare a pescuitului în Marea Neagră (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2011 referitoare la gestionarea actuală și viitoare a pescuitului în Marea Neagră (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 referitoare la dimensiunea externă a politicii comune în domeniul pescuitului (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 referitoare la dimensiunea externă a politicii comune în domeniul pescuitului (5),

| — | având în vedere Comunicarea Comisei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 10 octombrie 2007, intitulată „O politică maritimă integrată pentru Uniunea Europeană” (COM(2007)0575), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 10 octombrie 2007, intitulată „O politică maritimă integrată pentru Uniunea Europeană” (COM(2007)0575),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 21 octombrie 2010 referitoare la politica maritimă integrată (PMI) – Evaluarea progreselor înregistrate și noi provocări (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 21 octombrie 2010 referitoare la politica maritimă integrată (PMI) – Evaluarea progreselor înregistrate și noi provocări (6),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei Europene către Consiliu și Parlamentul European din 11 septembrie 2009 intitulată „Spre o politică maritimă integrată pentru o mai bună guvernanță în Marea Mediterană” (COM(2009)0466), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei Europene către Consiliu și Parlamentul European din 11 septembrie 2009 intitulată „Spre o politică maritimă integrată pentru o mai bună guvernanță în Marea Mediterană” (COM(2009)0466),

| — | având în vedere politica europeană de vecinătate și instrumentele de finanțare conexe, |
| --- | --- |

—

având în vedere politica europeană de vecinătate și instrumentele de finanțare conexe,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 8 septembrie 2010, intitulată „Cunoașterea mediului marin 2020 – date și observații privind mediul marin pentru o creștere inteligentă și durabilă” (COM(2010)0461), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 8 septembrie 2010, intitulată „Cunoașterea mediului marin 2020 – date și observații privind mediul marin pentru o creștere inteligentă și durabilă” (COM(2010)0461),

| — | având în vedere programul IEVP de cooperare transfrontalieră „Bazinul maritim mediteranean” 2007–2013, adoptat de Comisie la 14 august 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere programul IEVP de cooperare transfrontalieră „Bazinul maritim mediteranean” 2007–2013, adoptat de Comisie la 14 august 2008,

| — | având în vedere Comunicarea Comisei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 13 septembrie 2012, intitulată „Creșterea albastră: oportunități pentru o creștere sustenabilă în domeniul marin și maritim” (COM(2012)0494), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 13 septembrie 2012, intitulată „Creșterea albastră: oportunități pentru o creștere sustenabilă în domeniul marin și maritim” (COM(2012)0494),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0288/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0288/2013),

| A. | întrucât, până în 2025, dezvoltarea urbană în regiunea mediteraneană ar putea atinge un nivel de 60 %, cu o treime din populație concentrată în zonele de coastă, fapt care ar duce la o dublare a cererii de apă și de resurse de pescuit; |
| --- | --- |

A.

întrucât, până în 2025, dezvoltarea urbană în regiunea mediteraneană ar putea atinge un nivel de 60 %, cu o treime din populație concentrată în zonele de coastă, fapt care ar duce la o dublare a cererii de apă și de resurse de pescuit;

| B. | întrucât 30 % din traficul maritim mondial are loc în Marea Mediterană; |
| --- | --- |

B.

întrucât 30 % din traficul maritim mondial are loc în Marea Mediterană;

| C. | întrucât Marea Mediterană și Marea Neagră au caracteristici specifice din punct de vedere oceanografic, al pescuitului, al mediului și socio-economic; |
| --- | --- |

C.

întrucât Marea Mediterană și Marea Neagră au caracteristici specifice din punct de vedere oceanografic, al pescuitului, al mediului și socio-economic;

| D. | întrucât gestionarea zonelor maritime și de coastă este complexă și implică diferite autorități private și publice; |
| --- | --- |

D.

întrucât gestionarea zonelor maritime și de coastă este complexă și implică diferite autorități private și publice;

| E. | întrucât bazinele Mării Mediterane și Mării Negre au o rată de reînnoire a apei foarte scăzută (80-90 de ani, respectiv 140 de ani), fiind astfel extrem de sensibile la poluarea marină; |
| --- | --- |

E.

întrucât bazinele Mării Mediterane și Mării Negre au o rată de reînnoire a apei foarte scăzută (80-90 de ani, respectiv 140 de ani), fiind astfel extrem de sensibile la poluarea marină;

| F. | întrucât aproximativ 75 % din stocurile de pește din Marea Mediterană sunt supraexploatate; |
| --- | --- |

F.

întrucât aproximativ 75 % din stocurile de pește din Marea Mediterană sunt supraexploatate;

| G. | întrucât regimurile juridice de reglementare a accesului navelor la zonele de pescuit naționale diferă în funcție de naționalitatea navei, |
| --- | --- |

G.

întrucât regimurile juridice de reglementare a accesului navelor la zonele de pescuit naționale diferă în funcție de naționalitatea navei,

| 1. | își exprimă îngrijorarea cu privire la intensificarea concurenței pentru stocuri și resurse marine mai puține, fapt care determină tensiuni și posibile litigii la nivel regional între statele de coastă cu privire la zonele maritime; în acest context, solicită eforturi mai mari la nivel regional, național și la nivelul UE în vederea unei mai bune reglementări a accesului la resurse; |
| --- | --- |

1.

își exprimă îngrijorarea cu privire la intensificarea concurenței pentru stocuri și resurse marine mai puține, fapt care determină tensiuni și posibile litigii la nivel regional între statele de coastă cu privire la zonele maritime; în acest context, solicită eforturi mai mari la nivel regional, național și la nivelul UE în vederea unei mai bune reglementări a accesului la resurse;

| 2. | îndeamnă toate statele cu ieșire la mare să își intensifice eforturile de eliminare treptată a pescuitului excesiv în Marea Mediterană și Marea Neagră, întrucât diminuarea stocurilor de pește va crește potențialul de conflicte în această regiune; |
| --- | --- |

2.

îndeamnă toate statele cu ieșire la mare să își intensifice eforturile de eliminare treptată a pescuitului excesiv în Marea Mediterană și Marea Neagră, întrucât diminuarea stocurilor de pește va crește potențialul de conflicte în această regiune;

| 3. | este ferm convins că soluționarea pașnică a disputelor legate de zonele maritime și de delimitarea frontierelor maritime, în conformitate cu drepturile și obligațiile statelor membre și ale țărilor terțe în temeiul legislației UE și a dreptului internațional, în special al Convenției ONU asupra dreptului mării, reprezintă un element esențial al bunei guvernanțe a oceanelor; |
| --- | --- |

3.

este ferm convins că soluționarea pașnică a disputelor legate de zonele maritime și de delimitarea frontierelor maritime, în conformitate cu drepturile și obligațiile statelor membre și ale țărilor terțe în temeiul legislației UE și a dreptului internațional, în special al Convenției ONU asupra dreptului mării, reprezintă un element esențial al bunei guvernanțe a oceanelor;

| 4. | este de opinie că gestionarea resurselor marine din Marea Mediterană și Marea Neagră presupune un grad mai ridicat de coeziune și cooperare între statele membre de coastă implicate; subliniază rolul important al cooperării bilaterale și al acordurilor internaționale, dat fiind faptul că majoritatea statelor de la Marea Neagră și Marea Mediterană nu sunt state membre ale UE și deci nu sunt obligate să respecte legislația UE; |
| --- | --- |

4.

este de opinie că gestionarea resurselor marine din Marea Mediterană și Marea Neagră presupune un grad mai ridicat de coeziune și cooperare între statele membre de coastă implicate; subliniază rolul important al cooperării bilaterale și al acordurilor internaționale, dat fiind faptul că majoritatea statelor de la Marea Neagră și Marea Mediterană nu sunt state membre ale UE și deci nu sunt obligate să respecte legislația UE;

| 5. | salută rolul Comisiei în promovarea unui dialog mai solid și mai structurat cu statele nemembre riverane Mării Mediterane și Mării Negre în vederea gestionării stocurilor comune din aceste bazine; încurajează Comisia să își intensifice eforturile în acest sens, adoptând o abordare regională; |
| --- | --- |

5.

salută rolul Comisiei în promovarea unui dialog mai solid și mai structurat cu statele nemembre riverane Mării Mediterane și Mării Negre în vederea gestionării stocurilor comune din aceste bazine; încurajează Comisia să își intensifice eforturile în acest sens, adoptând o abordare regională;

| 6. | consideră că gestionarea resurselor marine din regiunea Mării Mediterane și a Mării Negre prezintă oportunități pentru relațiile internaționale și pentru o guvernanță eficientă în regiune; |
| --- | --- |

6.

consideră că gestionarea resurselor marine din regiunea Mării Mediterane și a Mării Negre prezintă oportunități pentru relațiile internaționale și pentru o guvernanță eficientă în regiune;

| 7. | subliniază faptul că concurența pentru niveluri reduse de stocuri de pește și resurse marine poate deveni o sursă de neînțelegeri cu țările terțe; îndeamnă UE și statele membre să colaboreze pentru a asigura monitorizarea, controlul, securitatea și siguranța apelor de coastă și teritoriale, a zonelor economice exclusive (ZEE), a platoului continental, a infrastructurii maritime și a resurselor marine; remarcă faptul că UE ar trebui să mențină un profil politic înalt în această privință și ar trebui să încerce să prevină un dezacord la nivel internațional; |
| --- | --- |

7.

subliniază faptul că concurența pentru niveluri reduse de stocuri de pește și resurse marine poate deveni o sursă de neînțelegeri cu țările terțe; îndeamnă UE și statele membre să colaboreze pentru a asigura monitorizarea, controlul, securitatea și siguranța apelor de coastă și teritoriale, a zonelor economice exclusive (ZEE), a platoului continental, a infrastructurii maritime și a resurselor marine; remarcă faptul că UE ar trebui să mențină un profil politic înalt în această privință și ar trebui să încerce să prevină un dezacord la nivel internațional;

| 8. | îndeamnă UE să își utilizeze resursele diplomatice pentru a promova un dialog între statele membre și țările terțe cu scopul de a se asigura că acestea apreciază principiile politicii europene comune în domeniul pescuitului și de a monitoriza respectarea normelor acesteia; subliniază că, în special țările candidate la aderarea la UE ar trebui să respecte principiile politicii UE în domeniul pescuitului, precum și legislația UE și internațională relevantă aplicabilă activităților de pescuit; |
| --- | --- |

8.

îndeamnă UE să își utilizeze resursele diplomatice pentru a promova un dialog între statele membre și țările terțe cu scopul de a se asigura că acestea apreciază principiile politicii europene comune în domeniul pescuitului și de a monitoriza respectarea normelor acesteia; subliniază că, în special țările candidate la aderarea la UE ar trebui să respecte principiile politicii UE în domeniul pescuitului, precum și legislația UE și internațională relevantă aplicabilă activităților de pescuit;

| 9. | remarcă faptul că, dintre cele 21 de state mediteraneene, trei nu au semnat și nu au ratificat UNCLOS; solicită Comisiei să îndemne țările respective, în special țările candidate la aderarea la UE, să devină părți la convenție și să pună în aplicare UNCLOS ca parte integrantă a cadrului normativ al UE privind afacerile maritime; |
| --- | --- |

9.

remarcă faptul că, dintre cele 21 de state mediteraneene, trei nu au semnat și nu au ratificat UNCLOS; solicită Comisiei să îndemne țările respective, în special țările candidate la aderarea la UE, să devină părți la convenție și să pună în aplicare UNCLOS ca parte integrantă a cadrului normativ al UE privind afacerile maritime;

| 10. | invită Comisia și țările terțe să dezvolte o abordare regională privind conservarea rezervelor de pește și pescuitul în apele Mării Mediterane și Mării Negre, ținând seama de dimensiunea transfrontalieră a pescuitului și de caracterul migrator al unor specii; subliniază, în această privință, rolul semnificativ al Comisiei Generale pentru Pescuit în Marea Mediterană (CGPM) în ceea ce privește asigurarea unor condiții de concurență echitabile și ca for regional pentru asigurarea unui pescuit durabil în Marea Neagră; |
| --- | --- |

10.

invită Comisia și țările terțe să dezvolte o abordare regională privind conservarea rezervelor de pește și pescuitul în apele Mării Mediterane și Mării Negre, ținând seama de dimensiunea transfrontalieră a pescuitului și de caracterul migrator al unor specii; subliniază, în această privință, rolul semnificativ al Comisiei Generale pentru Pescuit în Marea Mediterană (CGPM) în ceea ce privește asigurarea unor condiții de concurență echitabile și ca for regional pentru asigurarea unui pescuit durabil în Marea Neagră;

| 11. | subliniază necesitatea protejării mediului și a dezvoltării sustenabile a acestor bazine, precum și a unor eforturi sporite pentru guvernanța și controlul resurselor marine, în conformitate cu dreptul internațional – în special UNCLOS – pentru a contribui la o mai bună protecție a mediului în zonele de coastă și marine; |
| --- | --- |

11.

subliniază necesitatea protejării mediului și a dezvoltării sustenabile a acestor bazine, precum și a unor eforturi sporite pentru guvernanța și controlul resurselor marine, în conformitate cu dreptul internațional – în special UNCLOS – pentru a contribui la o mai bună protecție a mediului în zonele de coastă și marine;

| 12. | consideră că politica maritimă integrată, în special amenajarea spațiului maritim, poate juca un rol central în prevenirea conflictelor dintre statele membre ale UE, precum și cu țările terțe; |
| --- | --- |

12.

consideră că politica maritimă integrată, în special amenajarea spațiului maritim, poate juca un rol central în prevenirea conflictelor dintre statele membre ale UE, precum și cu țările terțe;

| 13. | încurajează statele membre să introducă managementul integrat al zonelor costiere și amenajarea spațiului maritim – în ceea ce privește generarea de energie eoliană offshore, instalarea de cabluri și conducte subacvatice, transportul maritim, pescuitul și acvacultura, precum și crearea de zone de repopulare – în cadrul Strategiei pentru creșterea albastră și în cadrul acordurilor existente cu țările vecine, inclusiv cu țările terțe care au ieșire la aceeași mare regională; |
| --- | --- |

13.

încurajează statele membre să introducă managementul integrat al zonelor costiere și amenajarea spațiului maritim – în ceea ce privește generarea de energie eoliană offshore, instalarea de cabluri și conducte subacvatice, transportul maritim, pescuitul și acvacultura, precum și crearea de zone de repopulare – în cadrul Strategiei pentru creșterea albastră și în cadrul acordurilor existente cu țările vecine, inclusiv cu țările terțe care au ieșire la aceeași mare regională;

| 14. | încurajează stabilirea unor zone maritime, în special a zonelor economice exclusive și a zonelor maritime protejate, ceea ce nu doar va îmbunătăți conservarea rezervelor de pește și gestionarea în afara apelor teritoriale, ci va și promova resursele de pescuit sustenabile, va facilita controlul și combaterea pescuitului INN (ilegal, nedeclarat și nereglementat), îmbunătățind totodată gestionarea resurselor marine în aceste bazine; subliniază faptul că este necesar ca UE să ofere statelor membre îndrumare, coordonare și sprijin adecvat în această privință; |
| --- | --- |

14.

încurajează stabilirea unor zone maritime, în special a zonelor economice exclusive și a zonelor maritime protejate, ceea ce nu doar va îmbunătăți conservarea rezervelor de pește și gestionarea în afara apelor teritoriale, ci va și promova resursele de pescuit sustenabile, va facilita controlul și combaterea pescuitului INN (ilegal, nedeclarat și nereglementat), îmbunătățind totodată gestionarea resurselor marine în aceste bazine; subliniază faptul că este necesar ca UE să ofere statelor membre îndrumare, coordonare și sprijin adecvat în această privință;

| 15. | invită Comisia să analizeze în continuare aceste aspecte în vederea asigurării coerenței domeniilor relevante de politică a UE, în special politica comună în domeniul pescuitului (PCP) și politica maritimă integrată, și să promoveze această coerență și condiții de concurență echitabile atât în cadrul UE, cât și cu țările partenere vecine, prin consolidarea cooperării și a dialogului; |
| --- | --- |

15.

invită Comisia să analizeze în continuare aceste aspecte în vederea asigurării coerenței domeniilor relevante de politică a UE, în special politica comună în domeniul pescuitului (PCP) și politica maritimă integrată, și să promoveze această coerență și condiții de concurență echitabile atât în cadrul UE, cât și cu țările partenere vecine, prin consolidarea cooperării și a dialogului;

| 16. | subliniază importanța evaluării stocurilor și solicită o mai bună cooperare între institutele științifice din ambele bazine, inclusiv schimburi de date științifice și partajarea de informații; consideră că UE ar trebui să promoveze, să stimuleze și să faciliteze cooperarea și lucrările comune între echipele științifice din UE și omologii acestora din celelalte țări terțe implicate; salută, în acest sens, inițiativa „Cunoașterea mediului marin 2020”, care își propune să pună datele privind mediul marin la dispoziția unui număr mare de părți potențial interesate, inclusiv a organismelor publice, industriale, educaționale și de cercetare și a societății civile; |
| --- | --- |

16.

subliniază importanța evaluării stocurilor și solicită o mai bună cooperare între institutele științifice din ambele bazine, inclusiv schimburi de date științifice și partajarea de informații; consideră că UE ar trebui să promoveze, să stimuleze și să faciliteze cooperarea și lucrările comune între echipele științifice din UE și omologii acestora din celelalte țări terțe implicate; salută, în acest sens, inițiativa „Cunoașterea mediului marin 2020”, care își propune să pună datele privind mediul marin la dispoziția unui număr mare de părți potențial interesate, inclusiv a organismelor publice, industriale, educaționale și de cercetare și a societății civile;

| 17. | solicită un sistem îmbunătățit pentru monitorizarea, controlul și supravegherea activităților de pescuit într-o perspectivă integrată destinată să consolideze conservarea ecosistemului din ambele bazine, în conformitate cu legislația UE și cu dreptul internațional, în special UNCLOS, contribuind astfel la exploatarea sustenabilă pe termen lung a stocurilor de pește și la combaterea pescuitului INN într-o manieră mai eficace; |
| --- | --- |

17.

solicită un sistem îmbunătățit pentru monitorizarea, controlul și supravegherea activităților de pescuit într-o perspectivă integrată destinată să consolideze conservarea ecosistemului din ambele bazine, în conformitate cu legislația UE și cu dreptul internațional, în special UNCLOS, contribuind astfel la exploatarea sustenabilă pe termen lung a stocurilor de pește și la combaterea pescuitului INN într-o manieră mai eficace;

| 18. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

18.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 164, 25.6.2008, p. 19.

(2)  A se vedea documentul Consiliului nr. ....

(3)  JO C 136 E, 11.5.2012, p. 81.

(4)  JO C 51 E, 22.2.2013, p. 37.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0461.

(6)  JO C 70 E, 8.3.2012, p. 70.

---

09 octombrie 2013

| 19.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 181/45 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 181/45

---

P7_TA(2013)0411

Negocierile UE-China privind un acord bilateral de investiţii

Rezoluţia Parlamentului European din 9 octombrie 2013 referitoare la negocierile UE – China pentru un acord bilateral de investiții (2013/2674(RSP))

(2016/C 181/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 2, 3, 6 și 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2, 3, 6 și 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere articolele 153, 191, 207 și 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 153, 191, 207 și 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 12, 21, 28, 29, 31 și 32 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 12, 21, 28, 29, 31 și 32 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Cadrul strategic și planul de acțiune ale UE privind drepturile omului și democrația, din 25 iunie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul strategic și planul de acțiune ale UE privind drepturile omului și democrația, din 25 iunie 2012,

| — | având în vedere Protocolul de aderare a Republicii Populare Chineze la Organizația Mondială a Comerțului din 23 noiembrie 2001, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul de aderare a Republicii Populare Chineze la Organizația Mondială a Comerțului din 23 noiembrie 2001,

| — | având în vedere rezoluția sa din 23 mai 2012 intitulată „UE și China: există un dezechilibru în relațiile comerciale?” (1) și raportul Direcției Generale Politici externe a Parlamentului, din iulie 2011, privind relațiile comerciale și economice cu China, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 23 mai 2012 intitulată „UE și China: există un dezechilibru în relațiile comerciale?” (1) și raportul Direcției Generale Politici externe a Parlamentului, din iulie 2011, privind relațiile comerciale și economice cu China,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2013 privind relațiile dintre UE și China (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2013 privind relațiile dintre UE și China (2),

| — | având în vedere principiile și practicile general acceptate (PPGA) denumite „principiile Santiago” adoptate în octombrie 2008 de către grupul de lucru al Fondul Monetar Internațional privind fondurile suverane de investiții; |
| --- | --- |

—

având în vedere principiile și practicile general acceptate (PPGA) denumite „principiile Santiago” adoptate în octombrie 2008 de către grupul de lucru al Fondul Monetar Internațional privind fondurile suverane de investiții;

| — | având în vedere declarația comună prezentată cu ocazia celui de-al 13-lea Summit UE-China, care a avut loc la Bruxelles, la 20 septembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună prezentată cu ocazia celui de-al 13-lea Summit UE-China, care a avut loc la Bruxelles, la 20 septembrie 2012,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Comerț, creștere economică și afaceri internaționale. Politica comercială – componentă cheie a strategiei UE 2020” (COM(2010)0612) și Rezoluția Parlamentului din 27 septembrie 2011 referitoare la o nouă politică comercială pentru Europa în conformitate cu Strategia Europa 2020 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Comerț, creștere economică și afaceri internaționale. Politica comercială – componentă cheie a strategiei UE 2020” (COM(2010)0612) și Rezoluția Parlamentului din 27 septembrie 2011 referitoare la o nouă politică comercială pentru Europa în conformitate cu Strategia Europa 2020 (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 decembrie 2011 referitoare la barierele din calea comerțului și a investițiilor (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 decembrie 2011 referitoare la barierele din calea comerțului și a investițiilor (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 6 aprilie 2011 referitoare la viitoarea politică europeană în domeniul investițiilor internaționale (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 6 aprilie 2011 referitoare la viitoarea politică europeană în domeniul investițiilor internaționale (5),

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 25 noiembrie 2010 referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor în acordurile comerciale internaționale (6), la drepturile omului și standardele sociale și de mediu în acordurile comerciale internaționale (7) și la politica comercială internațională în contextul imperativelor legate de schimbările climatice (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 25 noiembrie 2010 referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor în acordurile comerciale internaționale (6), la drepturile omului și standardele sociale și de mediu în acordurile comerciale internaționale (7) și la politica comercială internațională în contextul imperativelor legate de schimbările climatice (8),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „UE–China: parteneri mai apropiați, responsabilități sporite” (COM(2006)0631) și documentul de politică anexat intitulat „Concurență și parteneriat – un document de politică privind relațiile comerciale și de investiții dintre UE și China” (COM(2006)0632), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „UE–China: parteneri mai apropiați, responsabilități sporite” (COM(2006)0631) și documentul de politică anexat intitulat „Concurență și parteneriat – un document de politică privind relațiile comerciale și de investiții dintre UE și China” (COM(2006)0632),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 februarie 2009 referitoare la consolidarea rolului IMM-urilor europene în comerțul internațional (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 februarie 2009 referitoare la consolidarea rolului IMM-urilor europene în comerțul internațional (9),

| — | având în vedere decizia sa recentă de a introduce cerințe de publicare pentru industriile extractive și de exploatare referitoare la plățile lor către guverne (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia sa recentă de a introduce cerințe de publicare pentru industriile extractive și de exploatare referitoare la plățile lor către guverne (10),

| — | având în vedere decizia comună a UE și a Chinei, luată în cadrul celui de-al 14-lea summit UE-China care a avut loc la Beijing, în februarie 2012, de a începe negocieri referitoare la un acord bilateral de investiții, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia comună a UE și a Chinei, luată în cadrul celui de-al 14-lea summit UE-China care a avut loc la Beijing, în februarie 2012, de a începe negocieri referitoare la un acord bilateral de investiții,

| — | având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât comerțul dintre UE și China a crescut rapid și continuu în ultimele trei decenii, ajungând la o valoare de vârf a comerțului total de 433,8 miliarde EUR în 2012, și întrucât din 1997 în comerțul bilateral se constată un dezechilibru în favoarea Chinei; întrucât acest deficit comercial s-a ridicat la 146 miliarde EUR în 2012 comparativ cu 49 de miliarde EUR în 2000; |
| --- | --- |

A.

întrucât comerțul dintre UE și China a crescut rapid și continuu în ultimele trei decenii, ajungând la o valoare de vârf a comerțului total de 433,8 miliarde EUR în 2012, și întrucât din 1997 în comerțul bilateral se constată un dezechilibru în favoarea Chinei; întrucât acest deficit comercial s-a ridicat la 146 miliarde EUR în 2012 comparativ cu 49 de miliarde EUR în 2000;

| B. | întrucât investițiile străine realizate de UE în China în 2011 s-au ridicat la 102 miliarde EUR, iar investițiile străine realizate de China în UE în același an au totalizat 15 miliarde EUR; întrucât stocul de investiții străine ale Chinei în UE se ridica la doar 3,5 miliarde EUR în 2006; |
| --- | --- |

B.

întrucât investițiile străine realizate de UE în China în 2011 s-au ridicat la 102 miliarde EUR, iar investițiile străine realizate de China în UE în același an au totalizat 15 miliarde EUR; întrucât stocul de investiții străine ale Chinei în UE se ridica la doar 3,5 miliarde EUR în 2006;

| C. | întrucât Tratatul de la Lisabona a adus investițiile străine directe (ISD) în sfera de competență exclusivă a Uniunii; |
| --- | --- |

C.

întrucât Tratatul de la Lisabona a adus investițiile străine directe (ISD) în sfera de competență exclusivă a Uniunii;

| D. | întrucât 26 de state membre ale UE au acorduri bilaterale de investiții în vigoare cu China; întrucât UE nu a elaborat încă o politică industrială sustenabilă pe termen lung care să susțină interesele sale ofensive și defensive, în cadrul unei noii sale politici de investiții externe; |
| --- | --- |

D.

întrucât 26 de state membre ale UE au acorduri bilaterale de investiții în vigoare cu China; întrucât UE nu a elaborat încă o politică industrială sustenabilă pe termen lung care să susțină interesele sale ofensive și defensive, în cadrul unei noii sale politici de investiții externe;

| E. | întrucât, chiar dacă costurile forței de muncă au crescut cu 10 % pe an în anii trecuți, China se află încă printre primele trei piețe din lume în privința investițiilor; |
| --- | --- |

E.

întrucât, chiar dacă costurile forței de muncă au crescut cu 10 % pe an în anii trecuți, China se află încă printre primele trei piețe din lume în privința investițiilor;

| F. | întrucât obiectivele de dezvoltare enunțate de China în cel de-al 12-lea Plan cincinal și Strategia Europa 2020 cuprind un număr mare de interese și probleme comune; întrucât un nivel mai ridicat de integrare și de schimburi tehnologice între economia UE și cea chineză poate conduce la sinergii și beneficii reciproce; |
| --- | --- |

F.

întrucât obiectivele de dezvoltare enunțate de China în cel de-al 12-lea Plan cincinal și Strategia Europa 2020 cuprind un număr mare de interese și probleme comune; întrucât un nivel mai ridicat de integrare și de schimburi tehnologice între economia UE și cea chineză poate conduce la sinergii și beneficii reciproce;

| G. | întrucât întreprinderile private și întreprinderile de stat ar trebui să beneficieze de condiții de concurență egale; |
| --- | --- |

G.

întrucât întreprinderile private și întreprinderile de stat ar trebui să beneficieze de condiții de concurență egale;

| H. | întrucât acest acord este primul negociat de UE în temeiul competențelor generale conferite de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona; întrucât negocierea acestui acord de investiții, inclusiv negocierile privind accesul pe piață, poate suscita mult interes, dar și posibile preocupări din partea populației, motiv pentru care ar trebui realizată cu cel mai înalt nivel de transparență posibil pentru a facilita supravegherea parlamentară necesară, îndeplinind, astfel, una dintre condițiile preliminare pentru un acord, necesar, al Parlamentului European asupra rezultatului negocierii; |
| --- | --- |

H.

întrucât acest acord este primul negociat de UE în temeiul competențelor generale conferite de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona; întrucât negocierea acestui acord de investiții, inclusiv negocierile privind accesul pe piață, poate suscita mult interes, dar și posibile preocupări din partea populației, motiv pentru care ar trebui realizată cu cel mai înalt nivel de transparență posibil pentru a facilita supravegherea parlamentară necesară, îndeplinind, astfel, una dintre condițiile preliminare pentru un acord, necesar, al Parlamentului European asupra rezultatului negocierii;

| I. | întrucât investitorii trebuie să respecte atât legile țării gazdă, cât și dispozițiile oricărui acord încheiat între UE și China, odată intrat în vigoare, pentru a beneficia la maximum de cea mai bună protecție posibilă a investițiilor lor; |
| --- | --- |

I.

întrucât investitorii trebuie să respecte atât legile țării gazdă, cât și dispozițiile oricărui acord încheiat între UE și China, odată intrat în vigoare, pentru a beneficia la maximum de cea mai bună protecție posibilă a investițiilor lor;

| J. | întrucât implementarea deficitară sau neimplementarea de către China a anumitor drepturi sociale și de muncă fundamentale, precum și a standardelor de mediu, care sunt totuși recunoscute la nivel internațional, se numără printre cauzele actualului dezechilibru al fluxurilor comerciale între UE și China, care ar putea fi accentuat și mai mult pe viitor odată cu aprofundarea relațiilor de investiții, dacă nu se înregistrează un progres în implementarea drepturilor și a standardelor respective; întrucât acest acord de investiții ar trebui, prin urmare, să nu aibă drept consecință o scădere suplimentară a standardelor sociale și de mediu în China, ci să contribuie la îmbunătățirea lor, ca o condiție necesară, conducând astfel la un comerț și la relații de investiții mai echilibrate și reciproc avantajoase; |
| --- | --- |

J.

întrucât implementarea deficitară sau neimplementarea de către China a anumitor drepturi sociale și de muncă fundamentale, precum și a standardelor de mediu, care sunt totuși recunoscute la nivel internațional, se numără printre cauzele actualului dezechilibru al fluxurilor comerciale între UE și China, care ar putea fi accentuat și mai mult pe viitor odată cu aprofundarea relațiilor de investiții, dacă nu se înregistrează un progres în implementarea drepturilor și a standardelor respective; întrucât acest acord de investiții ar trebui, prin urmare, să nu aibă drept consecință o scădere suplimentară a standardelor sociale și de mediu în China, ci să contribuie la îmbunătățirea lor, ca o condiție necesară, conducând astfel la un comerț și la relații de investiții mai echilibrate și reciproc avantajoase;

| K. | întrucât un acord de investiții ar trebui să includă, de asemenea, obligații pentru investitori, inclusiv în ceea ce privește respectarea dreptului la asociere sindicală și a altor drepturi ale muncii, transparența și protecția mediului, astfel cum sunt definite în legislația celor două părți și să fie încheiat în conformitate cu normele Organizației Internaționale a Muncii (OMC) și cu alte acorduri internaționale relevante și convenții esențiale semnate și ratificate de acestea; întrucât acordurile de investiții nu ar trebui să acopere investițiile în zone special create care permit eludarea drepturilor muncii și a standardelor de muncă și a altor cerințe legale; |
| --- | --- |

K.

întrucât un acord de investiții ar trebui să includă, de asemenea, obligații pentru investitori, inclusiv în ceea ce privește respectarea dreptului la asociere sindicală și a altor drepturi ale muncii, transparența și protecția mediului, astfel cum sunt definite în legislația celor două părți și să fie încheiat în conformitate cu normele Organizației Internaționale a Muncii (OMC) și cu alte acorduri internaționale relevante și convenții esențiale semnate și ratificate de acestea; întrucât acordurile de investiții nu ar trebui să acopere investițiile în zone special create care permit eludarea drepturilor muncii și a standardelor de muncă și a altor cerințe legale;

| L. | întrucât bunurile pentru export în UE produse în lagăre de muncă silnică, ca, de exemplu, sistemul de Reeducare prin muncă (RPM), cunoscut în general cu numele de Laogai, nu ar trebui să beneficieze de investiții în cadrul acordului bilateral de investiții; |
| --- | --- |

L.

întrucât bunurile pentru export în UE produse în lagăre de muncă silnică, ca, de exemplu, sistemul de Reeducare prin muncă (RPM), cunoscut în general cu numele de Laogai, nu ar trebui să beneficieze de investiții în cadrul acordului bilateral de investiții;

| M. | întrucât Comisia și Consiliul s-au angajat că politica de investiții a UE va ține seama de principiile și obiectivele acțiunii externe a Uniunii, inclusiv de drepturile omului, și s-au angajat să facă pași concreți în acest sens începând cu 2013; |
| --- | --- |

M.

întrucât Comisia și Consiliul s-au angajat că politica de investiții a UE va ține seama de principiile și obiectivele acțiunii externe a Uniunii, inclusiv de drepturile omului, și s-au angajat să facă pași concreți în acest sens începând cu 2013;

| N. | întrucât, din moment ce un acord de investiții încheiat cu China ar îmbunătăți semnificativ relațiile economice UE-China, acesta ar trebui să aducă o contribuție și în ceea ce privește îmbunătățirea dialogului politic UE-China, în special pe teme precum drepturile omului – în cadrul unui dialog eficient și orientat spre rezultate privind drepturile omului – și statul de drept, în vederea menținerii relațiilor politice și economice pe un drum paralel, în concordanță cu spiritul parteneriatului strategic; |
| --- | --- |

N.

întrucât, din moment ce un acord de investiții încheiat cu China ar îmbunătăți semnificativ relațiile economice UE-China, acesta ar trebui să aducă o contribuție și în ceea ce privește îmbunătățirea dialogului politic UE-China, în special pe teme precum drepturile omului – în cadrul unui dialog eficient și orientat spre rezultate privind drepturile omului – și statul de drept, în vederea menținerii relațiilor politice și economice pe un drum paralel, în concordanță cu spiritul parteneriatului strategic;

| O. | întrucât investitorii și investițiile ar trebui să urmărească, prin intermediul politicilor și practicilor de management, să fie în conformitate cu obiectivele de dezvoltare ale statelor gazdă și ale nivelurilor locale de guvernare în care se situează investițiile; |
| --- | --- |

O.

întrucât investitorii și investițiile ar trebui să urmărească, prin intermediul politicilor și practicilor de management, să fie în conformitate cu obiectivele de dezvoltare ale statelor gazdă și ale nivelurilor locale de guvernare în care se situează investițiile;

| 1. | salută consolidarea relațiilor economice dintre UE și China; invită UE și China să construiască o relație de parteneriat bine echilibrată, bazată pe un dialog regulat la nivel înalt, pe avantaje reciproce, mai degrabă decât să se angajeze într-o relație concurență cu tentă conflictuală; |
| --- | --- |

1.

salută consolidarea relațiilor economice dintre UE și China; invită UE și China să construiască o relație de parteneriat bine echilibrată, bazată pe un dialog regulat la nivel înalt, pe avantaje reciproce, mai degrabă decât să se angajeze într-o relație concurență cu tentă conflictuală;

| 2. | subliniază că China, după ce a aderat la OMC în 2001, ar trebui să pună un accent mai mare pe liberalizarea comerțului și pe deschiderea pieței pentru a asigura condiții de concurență echitabile și ar trebui să grăbească ritmul eliminării impedimentelor artificiale cu care se confruntă societățile în accesarea pieței chineze; |
| --- | --- |

2.

subliniază că China, după ce a aderat la OMC în 2001, ar trebui să pună un accent mai mare pe liberalizarea comerțului și pe deschiderea pieței pentru a asigura condiții de concurență echitabile și ar trebui să grăbească ritmul eliminării impedimentelor artificiale cu care se confruntă societățile în accesarea pieței chineze;

| 3. | ia act de faptul că întreprinderile europene regretă existența a numeroase bariere tarifare și netarifare pe piața chineză, cum ar fi anumite forme de discriminare împotriva operatorilor străini, precum și complexitatea structurii tarifare și obstacolele tehnice în calea comerțului; |
| --- | --- |

3.

ia act de faptul că întreprinderile europene regretă existența a numeroase bariere tarifare și netarifare pe piața chineză, cum ar fi anumite forme de discriminare împotriva operatorilor străini, precum și complexitatea structurii tarifare și obstacolele tehnice în calea comerțului;

| 4. | salută includerea accesului pe piață în mandatul de negociere; consideră că o garanție din partea Chinei de a include accesul pe piață în negocieri ar trebui să constituie o precondiție pentru lansarea negocierilor; |
| --- | --- |

4.

salută includerea accesului pe piață în mandatul de negociere; consideră că o garanție din partea Chinei de a include accesul pe piață în negocieri ar trebui să constituie o precondiție pentru lansarea negocierilor;

| 5. | subliniază necesitatea de a include în mod explicit atât ISD, cât și investițiile de portofoliu în procesul de negociere; |
| --- | --- |

5.

subliniază necesitatea de a include în mod explicit atât ISD, cât și investițiile de portofoliu în procesul de negociere;

| 6. | constată că întreprinderile chineze percep Uniunea în general ca pe un mediu de investiții stabil, însă regretă persistența a ceea ce ele consideră a fi subvenționarea exporturilor pentru produsele agricole europene și existența anumitor bariere comerciale pe piața europeană, cum ar fi obstacolele tehnice în calea comerțului și obstacolele ridicate pentru a bloca investițiile țărilor terțe în anumite state membre, solicitând eliminarea barierelor nejustificate rămase și facilitarea investițiilor în statele membre; reamintește totuși că în China a fost creat recent un mecanism de evaluare a securității pentru controlul investițiilor străine, și că utilizarea acestui tip de mecanisme de ambele părți poate avea motive legitime; subliniază că UE și China pot avea preocupări legitime legate de securitate, care să justifice total sau parțial excluderea unor sectoare de la investițiile străine, temporar sau pe termen lung; |
| --- | --- |

6.

constată că întreprinderile chineze percep Uniunea în general ca pe un mediu de investiții stabil, însă regretă persistența a ceea ce ele consideră a fi subvenționarea exporturilor pentru produsele agricole europene și existența anumitor bariere comerciale pe piața europeană, cum ar fi obstacolele tehnice în calea comerțului și obstacolele ridicate pentru a bloca investițiile țărilor terțe în anumite state membre, solicitând eliminarea barierelor nejustificate rămase și facilitarea investițiilor în statele membre; reamintește totuși că în China a fost creat recent un mecanism de evaluare a securității pentru controlul investițiilor străine, și că utilizarea acestui tip de mecanisme de ambele părți poate avea motive legitime; subliniază că UE și China pot avea preocupări legitime legate de securitate, care să justifice total sau parțial excluderea unor sectoare de la investițiile străine, temporar sau pe termen lung;

| 7. | subliniază faptul că principala formă în care se permite societăților străine să se stabilească în China este prin intermediul întreprinderilor mixte, asociate adesea cu transferuri de tehnologii strategice care promovează dezvoltarea competitivității Chinei în detrimentul industriei europene; își exprimă convingerea că o mai mare deschidere din partea Chinei în direcția altor dispoziții legale care să le permită investitorilor străini să se stabilească, combinată cu o mai bună protecție a drepturilor de proprietate intelectuală (DPI), a proprietății industriale, a mărcilor și a indicației geografice a produselor, este crucială și ar aduce beneficii ambelor părți, la fel și stimularea unui grad mai mare de integrare a economiilor europeană și chineză, pe baza unei concepții mai strategice a cooperării economice, orientate, printre altele, către tehnologii favorabile mediului și inovare; |
| --- | --- |

7.

subliniază faptul că principala formă în care se permite societăților străine să se stabilească în China este prin intermediul întreprinderilor mixte, asociate adesea cu transferuri de tehnologii strategice care promovează dezvoltarea competitivității Chinei în detrimentul industriei europene; își exprimă convingerea că o mai mare deschidere din partea Chinei în direcția altor dispoziții legale care să le permită investitorilor străini să se stabilească, combinată cu o mai bună protecție a drepturilor de proprietate intelectuală (DPI), a proprietății industriale, a mărcilor și a indicației geografice a produselor, este crucială și ar aduce beneficii ambelor părți, la fel și stimularea unui grad mai mare de integrare a economiilor europeană și chineză, pe baza unei concepții mai strategice a cooperării economice, orientate, printre altele, către tehnologii favorabile mediului și inovare;

| 8. | este convins că o mai bună protecție a drepturilor de proprietate intelectuală și punerea în aplicare a normelor asociate în China ar promova în mare măsură obiectivul de investiție al investitorilor din UE și al altor investitori străini, împărtășind noi capabilități tehnologice și actualizând tehnologiile existente din țara respectivă, în special în ceea ce privește tehnologiile favorabile mediului; |
| --- | --- |

8.

este convins că o mai bună protecție a drepturilor de proprietate intelectuală și punerea în aplicare a normelor asociate în China ar promova în mare măsură obiectivul de investiție al investitorilor din UE și al altor investitori străini, împărtășind noi capabilități tehnologice și actualizând tehnologiile existente din țara respectivă, în special în ceea ce privește tehnologiile favorabile mediului;

| 9. | salută eforturile depuse de autoritățile chineze de la intrarea Chinei în OMC, în vederea îmbunătățirii respectării DPI; totuși, critică în continuare faptul că în China acestea nu sunt protejate în mod corespunzător și că întreprinderile europene, în special a IMM-urile, nu au la dispoziție mijloace specifice în vederea combaterii eficace a infracțiunilor legate de DPI; |
| --- | --- |

9.

salută eforturile depuse de autoritățile chineze de la intrarea Chinei în OMC, în vederea îmbunătățirii respectării DPI; totuși, critică în continuare faptul că în China acestea nu sunt protejate în mod corespunzător și că întreprinderile europene, în special a IMM-urile, nu au la dispoziție mijloace specifice în vederea combaterii eficace a infracțiunilor legate de DPI;

| 10. | este preocupat de lipsa de fiabilitate a sistemului judiciar chinez, care nu reușește să impună respectarea obligațiilor contractuale, precum și de lipsa de transparență și de uniformitate în aplicarea regimului normativ care reglementează investițiile; |
| --- | --- |

10.

este preocupat de lipsa de fiabilitate a sistemului judiciar chinez, care nu reușește să impună respectarea obligațiilor contractuale, precum și de lipsa de transparență și de uniformitate în aplicarea regimului normativ care reglementează investițiile;

| 11. | solicită Comisiei să negocieze un acord ambițios și echilibrat de investiții UE-China, care să urmărească crearea unui mediu mai bun pentru investitorii UE în China și reciproc, inclusiv îmbunătățirea accesului la piață, pentru a mări nivelul fluxurilor de capital reciproce și a garanta transparența în ceea ce privește administrarea societăților, atât cele deținute de stat, cât și cele private, care investesc în economia partenerului comercial; recomandă ca document de referință orientările Organizației pentru cooperare și dezvoltare economică (OCDE) privind guvernanța corporatistă; insistă, de asemenea, asupra unei mai bune aplicări a legii pentru a asigura o concurență loială între actorii publici și cei privați, pentru a stăvili corupția și a crește securitatea juridică și predictibilitatea mediului de afaceri din China; |
| --- | --- |

11.

solicită Comisiei să negocieze un acord ambițios și echilibrat de investiții UE-China, care să urmărească crearea unui mediu mai bun pentru investitorii UE în China și reciproc, inclusiv îmbunătățirea accesului la piață, pentru a mări nivelul fluxurilor de capital reciproce și a garanta transparența în ceea ce privește administrarea societăților, atât cele deținute de stat, cât și cele private, care investesc în economia partenerului comercial; recomandă ca document de referință orientările Organizației pentru cooperare și dezvoltare economică (OCDE) privind guvernanța corporatistă; insistă, de asemenea, asupra unei mai bune aplicări a legii pentru a asigura o concurență loială între actorii publici și cei privați, pentru a stăvili corupția și a crește securitatea juridică și predictibilitatea mediului de afaceri din China;

| 12. | subliniază importanța stabilirii, prin intermediul acestui acord, a precondițiilor pentru o concurență loială între UE și China; în acest scop, recomandă Comisiei să negocieze dispoziții solide și obligatorii privind transparența și concurența loială astfel încât condițiile de concurență echitabile să se aplice și întreprinderilor deținute de stat și practicilor de investiții ale fondurilor suverane de gestionare a activelor; |
| --- | --- |

12.

subliniază importanța stabilirii, prin intermediul acestui acord, a precondițiilor pentru o concurență loială între UE și China; în acest scop, recomandă Comisiei să negocieze dispoziții solide și obligatorii privind transparența și concurența loială astfel încât condițiile de concurență echitabile să se aplice și întreprinderilor deținute de stat și practicilor de investiții ale fondurilor suverane de gestionare a activelor;

| 13. | solicită ca acordul aflat în curs de negociere să vizeze atât accesul pe piață, cât și protecția investitorilor; |
| --- | --- |

13.

solicită ca acordul aflat în curs de negociere să vizeze atât accesul pe piață, cât și protecția investitorilor;

| 14. | subliniază că niciun aspect al unui acord de investiții nu ar trebui să reducă spațiul de manevră politică al părților și capacitatea acestora de a legifera pentru a urmări obiective de politică publică legitime și justificate, încercând, totodată să nu zădărnicească beneficiile derivate din angajamentele părților; subliniază că garantarea statului de drept pentru toți investitorii și cetățenii din UE și China trebuie să rămână o prioritate; |
| --- | --- |

14.

subliniază că niciun aspect al unui acord de investiții nu ar trebui să reducă spațiul de manevră politică al părților și capacitatea acestora de a legifera pentru a urmări obiective de politică publică legitime și justificate, încercând, totodată să nu zădărnicească beneficiile derivate din angajamentele părților; subliniază că garantarea statului de drept pentru toți investitorii și cetățenii din UE și China trebuie să rămână o prioritate;

| 15. | solicită Comisiei să asigure o transparență deplină în ceea ce privește fondurile suverane de investiții; |
| --- | --- |

15.

solicită Comisiei să asigure o transparență deplină în ceea ce privește fondurile suverane de investiții;

| 16. | subliniază că ar trebui stabilit un calendar clar al negocierilor și că ar trebui prevăzute perioade de tranziție rezonabile și raționale; |
| --- | --- |

16.

subliniază că ar trebui stabilit un calendar clar al negocierilor și că ar trebui prevăzute perioade de tranziție rezonabile și raționale;

| 17. | consideră că acordul cu China în domeniul investițiilor ar trebui să se bazeze pe bunele practici desprinse din experiențele statelor membre, să determine o mai mare coerență și să includă următoarele norme:






  — | nediscriminarea (regimul național și regimul națiunii celei mai favorizate pentru investitori și investiții în circumstanțe similare); |
| --- | --- | --- |

17.

consideră că acordul cu China în domeniul investițiilor ar trebui să se bazeze pe bunele practici desprinse din experiențele statelor membre, să determine o mai mare coerență și să includă următoarele norme:

—

nediscriminarea (regimul național și regimul națiunii celei mai favorizate pentru investitori și investiții în circumstanțe similare);

| — | interzicerea atitudinilor arbitrare evidente în procesul decizional; |
| --- | --- |

—

interzicerea atitudinilor arbitrare evidente în procesul decizional;

| — | interzicerea denegării de dreptate și a nerespectării principiilor fundamentale în procesele aflate pe rol; |
| --- | --- |

—

interzicerea denegării de dreptate și a nerespectării principiilor fundamentale în procesele aflate pe rol;

| — | obligația de a face dreptate la pronunțarea sentințelor în cadrul acțiunilor penale, civile sau administrative, în conformitate cu principiul unui proces echitabil, existent în principalele sisteme juridice ale lumii; |
| --- | --- |

—

obligația de a face dreptate la pronunțarea sentințelor în cadrul acțiunilor penale, civile sau administrative, în conformitate cu principiul unui proces echitabil, existent în principalele sisteme juridice ale lumii;

| — | interzicerea tratării abuzive a investitorilor, inclusiv a coerciției, durității și hărțuirii; |
| --- | --- |

—

interzicerea tratării abuzive a investitorilor, inclusiv a coerciției, durității și hărțuirii;

| — | protecția împotriva exproprierii directe și indirecte și prevederea de compensații adecvate în cazul oricăror daune produse în caz de expropriere; |
| --- | --- |

—

protecția împotriva exproprierii directe și indirecte și prevederea de compensații adecvate în cazul oricăror daune produse în caz de expropriere;

| — | respectarea principiului legalității în cazul naționalizărilor; |
| --- | --- |

—

respectarea principiului legalității în cazul naționalizărilor;

| 18. | reafirmă că, în vederea încheierii cu succes a negocierilor, calitatea trebuie să prevaleze întotdeauna asupra vitezei; |
| --- | --- |

18.

reafirmă că, în vederea încheierii cu succes a negocierilor, calitatea trebuie să prevaleze întotdeauna asupra vitezei;

| 19. | constată că acordul de protecție a investițiilor ar trebui să includă definiția clară a investiției și a investitorului care trebuie protejați și că formele pur speculative de investiții nu ar trebui protejate; |
| --- | --- |

19.

constată că acordul de protecție a investițiilor ar trebui să includă definiția clară a investiției și a investitorului care trebuie protejați și că formele pur speculative de investiții nu ar trebui protejate;

| 20. | solicită o compatibilitate a acestui acord cu obligațiile multilaterale în temeiul Acordului general privind comercializarea serviciilor (GATS), astfel încât să îndeplinească criteriile unui acord de integrare economică; |
| --- | --- |

20.

solicită o compatibilitate a acestui acord cu obligațiile multilaterale în temeiul Acordului general privind comercializarea serviciilor (GATS), astfel încât să îndeplinească criteriile unui acord de integrare economică;

| 21. | salută faptul că creșterea preconizată a siguranței juridice va ajuta IMM-urile să investească în străinătate și subliniază, în această privință, că trebuie să se țină seama de poziția IMM-urilor în timpul negocierilor (inclusiv prin implicarea noului Centru pentru IMM-uri din China, a serviciului de asistență pentru IMM-uri în materie de DPI și a Camerei de Comerț a UE în China), astfel încât acordul care urmează a fi încheiat să stimuleze internaționalizarea IMM-urilor care doresc să acceseze piața celeilalte părți; |
| --- | --- |

21.

salută faptul că creșterea preconizată a siguranței juridice va ajuta IMM-urile să investească în străinătate și subliniază, în această privință, că trebuie să se țină seama de poziția IMM-urilor în timpul negocierilor (inclusiv prin implicarea noului Centru pentru IMM-uri din China, a serviciului de asistență pentru IMM-uri în materie de DPI și a Camerei de Comerț a UE în China), astfel încât acordul care urmează a fi încheiat să stimuleze internaționalizarea IMM-urilor care doresc să acceseze piața celeilalte părți;

| 22. | subliniază că o precondiție pentru încheierea acordului ar trebui să fie includerea unui angajament ferm al părților pentru o dezvoltare sustenabilă și favorabilă incluziunii în dimensiunile economice, sociale și de mediu și în contextul investițiilor în vederea construirii unui comerț mai echilibrat și a unei relații de investiții între UE și China care să nu se bazeze în principal pe costurile reduse ale forței de muncă și pe standardele de mediu scăzute din China; |
| --- | --- |

22.

subliniază că o precondiție pentru încheierea acordului ar trebui să fie includerea unui angajament ferm al părților pentru o dezvoltare sustenabilă și favorabilă incluziunii în dimensiunile economice, sociale și de mediu și în contextul investițiilor în vederea construirii unui comerț mai echilibrat și a unei relații de investiții între UE și China care să nu se bazeze în principal pe costurile reduse ale forței de muncă și pe standardele de mediu scăzute din China;

| 23. | subliniază faptul că acordurile de investiții încheiate de UE nu trebuie să fie în contradicție cu valorile fundamentale pe care UE dorește să le promoveze prin politicile sale externe și nu trebuie să submineze capacitatea de intervenție publică, în special atunci când urmărește obiective de politică publică, cum ar fi criteriile sociale și de mediu, drepturile omului, combaterea contrafacerii, securitatea, drepturile lucrătorilor și ale consumatorilor, sănătatea și siguranța publică, politica industrială și diversitatea culturală; solicită includerea în acord a clauzelor specifice și obligatorii respective; |
| --- | --- |

23.

subliniază faptul că acordurile de investiții încheiate de UE nu trebuie să fie în contradicție cu valorile fundamentale pe care UE dorește să le promoveze prin politicile sale externe și nu trebuie să submineze capacitatea de intervenție publică, în special atunci când urmărește obiective de politică publică, cum ar fi criteriile sociale și de mediu, drepturile omului, combaterea contrafacerii, securitatea, drepturile lucrătorilor și ale consumatorilor, sănătatea și siguranța publică, politica industrială și diversitatea culturală; solicită includerea în acord a clauzelor specifice și obligatorii respective;

| 24. | solicită ca, în conformitate cu alte angajamente comerciale contractate de Uniune, protecția serviciilor publice să rămână un principiu fundamental în cadrul acestui acord; |
| --- | --- |

24.

solicită ca, în conformitate cu alte angajamente comerciale contractate de Uniune, protecția serviciilor publice să rămână un principiu fundamental în cadrul acestui acord;

| 25. | subliniază că dezvoltarea pe viitor a acordului de investiții între UE și China trebuie să se bazeze pe încredere reciprocă și pe respectarea pe deplin a obligațiilor OMC; regretă nivelurile enorme ale subvenționării publice a anumitor sectoare cu potențial de creștere, inclusiv cel al panourilor solare, și solicită Comisiei să asigure eliminarea completă a efectelor negative ale dumpingului și ale subvenționării, pentru a urgenta negocierile; |
| --- | --- |

25.

subliniază că dezvoltarea pe viitor a acordului de investiții între UE și China trebuie să se bazeze pe încredere reciprocă și pe respectarea pe deplin a obligațiilor OMC; regretă nivelurile enorme ale subvenționării publice a anumitor sectoare cu potențial de creștere, inclusiv cel al panourilor solare, și solicită Comisiei să asigure eliminarea completă a efectelor negative ale dumpingului și ale subvenționării, pentru a urgenta negocierile;

| 26. | recomandă ambelor părți, în ceea ce privește accesul la piață, să își ia angajamente în privința unor perioade de introducere progresivă și a unor măsuri tranzitorii adecvate pentru anumite sectoare pentru a netezi calea spre liberalizarea deplină sau parțială a acestora; recunoaște, de asemenea, că ambele părți s-ar putea să nu își poată lua angajamente în anumite sectoare; solicită, în acest context, ca sectoarele serviciilor culturale și audiovizuale să fie excluse în continuare din negocierile privind accesul pe piață, conform dispozițiilor relevante ale tratatelor europene; subliniază necesitatea de a aborda politicile industriale intervenționiste, protecția inadecvată a DPI, ambiguitățile în conținutul și aplicarea normelor și alte bariere tehnice și netarifare în calea comerțului; |
| --- | --- |

26.

recomandă ambelor părți, în ceea ce privește accesul la piață, să își ia angajamente în privința unor perioade de introducere progresivă și a unor măsuri tranzitorii adecvate pentru anumite sectoare pentru a netezi calea spre liberalizarea deplină sau parțială a acestora; recunoaște, de asemenea, că ambele părți s-ar putea să nu își poată lua angajamente în anumite sectoare; solicită, în acest context, ca sectoarele serviciilor culturale și audiovizuale să fie excluse în continuare din negocierile privind accesul pe piață, conform dispozițiilor relevante ale tratatelor europene; subliniază necesitatea de a aborda politicile industriale intervenționiste, protecția inadecvată a DPI, ambiguitățile în conținutul și aplicarea normelor și alte bariere tehnice și netarifare în calea comerțului;

| 27. | consideră că, din cauza accesului dificil pe piața chineză, determinat de preponderența întreprinderilor de stat, pentru a fi echilibrat, acordul trebuie să constituie o ocazie privilegiată de a stabili condiții de concurență echitabilă între întreprinderile de stat și întreprinderile private; |
| --- | --- |

27.

consideră că, din cauza accesului dificil pe piața chineză, determinat de preponderența întreprinderilor de stat, pentru a fi echilibrat, acordul trebuie să constituie o ocazie privilegiată de a stabili condiții de concurență echitabilă între întreprinderile de stat și întreprinderile private;

| 28. | subliniază necesitatea ca acordul să asigure capacitatea UE de a exclude accesul investitorilor chinezi la anumite sectoare strategice; |
| --- | --- |

28.

subliniază necesitatea ca acordul să asigure capacitatea UE de a exclude accesul investitorilor chinezi la anumite sectoare strategice;

| 29. | subliniază că acordul nu ar trebui să împiedice părțile și, în ceea ce privește UE, nici statele sale membre, să elaboreze și să implementeze politici-cheie de promovare și protecție a diversității culturale; |
| --- | --- |

29.

subliniază că acordul nu ar trebui să împiedice părțile și, în ceea ce privește UE, nici statele sale membre, să elaboreze și să implementeze politici-cheie de promovare și protecție a diversității culturale;

| 30. | subliniază că acordul trebuie să promoveze investițiile sustenabile, favorabile incluziunii și care respectă mediul (îndeosebi în domeniul industriilor extractive) și care încurajează condițiile de muncă decente în întreprinderile vizate de investiție; |
| --- | --- |

30.

subliniază că acordul trebuie să promoveze investițiile sustenabile, favorabile incluziunii și care respectă mediul (îndeosebi în domeniul industriilor extractive) și care încurajează condițiile de muncă decente în întreprinderile vizate de investiție;

| 31. | solicită introducerea unei clauze care să prevadă ca investitorii să furnizeze unui eventual reprezentant al statului gazdă orice informație pe care acesta o poate solicita cu privire la investiția în cauză, pentru luarea unor decizii legate de investiție sau exclusiv în scopuri statistice, și în același timp ca partea respectivă să protejeze toate informațiile comerciale confidențiale de orice dezvăluire care ar prejudicia poziția concurențială a investitorului sau a investiției; |
| --- | --- |

31.

solicită introducerea unei clauze care să prevadă ca investitorii să furnizeze unui eventual reprezentant al statului gazdă orice informație pe care acesta o poate solicita cu privire la investiția în cauză, pentru luarea unor decizii legate de investiție sau exclusiv în scopuri statistice, și în același timp ca partea respectivă să protejeze toate informațiile comerciale confidențiale de orice dezvăluire care ar prejudicia poziția concurențială a investitorului sau a investiției;

| 32. | insistă asupra necesității de a include în viitorul acord dispoziții privind transparența și guvernanța întreprinderilor de stat și a fondurilor de investiții suverane, bazate pe principiile Santiago care, adoptate sub egida FMI, stabilesc principii legate de guvernanța și de structura instituțională a fondurilor suverane, precum și de transparența strategiei lor de investiții; |
| --- | --- |

32.

insistă asupra necesității de a include în viitorul acord dispoziții privind transparența și guvernanța întreprinderilor de stat și a fondurilor de investiții suverane, bazate pe principiile Santiago care, adoptate sub egida FMI, stabilesc principii legate de guvernanța și de structura instituțională a fondurilor suverane, precum și de transparența strategiei lor de investiții;

| 33. | își reînnoiește apelul privind includerea unei clauze vizând responsabilitatea socială a întreprinderilor, în conformitate cu Principiile directoare ale ONU referitoare la întreprinderi și drepturile omului; afirmă că investitorii ar trebui să aplice Declarația tripartită adoptată de OIM privind întreprinderile multinaționale și politica socială și orientările OCDE pentru întreprinderi multinaționale, precum și standardele internaționale specifice sau sectoriale ale practicii responsabile, atunci când acestea există; solicită includerea unor clauze sociale și de mediu obligatorii ca parte a unui capitol de sine stătător privind dezvoltarea sustenabilă, care face obiectul unui mecanism de soluționare a litigiilor; solicită ambelor părți să pună în aplicare o strategie de investiții sustenabilă și favorabilă incluziunii care să includă o clauză privind responsabilitatea socială a întreprinderilor cu orientări concrete pentru investitori, precum și o metodologie eficientă de evaluare pentru autoritățile publice care supraveghează investițiile rezultate în ceea ce privește impactul lor social și asupra mediului; |
| --- | --- |

33.

își reînnoiește apelul privind includerea unei clauze vizând responsabilitatea socială a întreprinderilor, în conformitate cu Principiile directoare ale ONU referitoare la întreprinderi și drepturile omului; afirmă că investitorii ar trebui să aplice Declarația tripartită adoptată de OIM privind întreprinderile multinaționale și politica socială și orientările OCDE pentru întreprinderi multinaționale, precum și standardele internaționale specifice sau sectoriale ale practicii responsabile, atunci când acestea există; solicită includerea unor clauze sociale și de mediu obligatorii ca parte a unui capitol de sine stătător privind dezvoltarea sustenabilă, care face obiectul unui mecanism de soluționare a litigiilor; solicită ambelor părți să pună în aplicare o strategie de investiții sustenabilă și favorabilă incluziunii care să includă o clauză privind responsabilitatea socială a întreprinderilor cu orientări concrete pentru investitori, precum și o metodologie eficientă de evaluare pentru autoritățile publice care supraveghează investițiile rezultate în ceea ce privește impactul lor social și asupra mediului;

| 34. | subliniază că acordul trebuie să îi oblige pe investitorii chinezi în UE să respecte standardele sociale europene și normele privind dialogul social; |
| --- | --- |

34.

subliniază că acordul trebuie să îi oblige pe investitorii chinezi în UE să respecte standardele sociale europene și normele privind dialogul social;

| 35. | subliniază necesitatea ca acordul de investiții bilateral UE-China să aibă efecte asupra creșterii durabile și creării de locuri de muncă și să promoveze sinergiile și efectele pozitive de contaminare cu alte acorduri regionale comerciale și de investiții la care UE sau China este parte; |
| --- | --- |

35.

subliniază necesitatea ca acordul de investiții bilateral UE-China să aibă efecte asupra creșterii durabile și creării de locuri de muncă și să promoveze sinergiile și efectele pozitive de contaminare cu alte acorduri regionale comerciale și de investiții la care UE sau China este parte;

| 36. | solicită Comisiei să completeze evaluarea sa de impact evaluând și impactul acordului de investiții UE-China asupra drepturilor omului, întrucât s-a angajat să o realizeze în temeiul cadrului strategic și al planului de acțiune privind drepturile omului și democrația; |
| --- | --- |

36.

solicită Comisiei să completeze evaluarea sa de impact evaluând și impactul acordului de investiții UE-China asupra drepturilor omului, întrucât s-a angajat să o realizeze în temeiul cadrului strategic și al planului de acțiune privind drepturile omului și democrația;

| 37. | consideră că acordul trebuie să cuprindă o dispoziție care să specifice că toți investitorii au obligația să respecte întru totul legislația părții gazdă la nivel local, regional, național și, dacă se aplică, la nivel supranațional, și că investitorii care nu respectă normele de drept fac obiectul unor acțiuni civile ca parte responsabilă într-un proces judiciar derulat în jurisdicția relevantă pentru orice act sau decizie ilegală luată în legătură cu investiția, inclusiv cazurile în care aceste acte sau decizii au condus la daune semnificative asupra mediului, vătămări personale sau decese; |
| --- | --- |

37.

consideră că acordul trebuie să cuprindă o dispoziție care să specifice că toți investitorii au obligația să respecte întru totul legislația părții gazdă la nivel local, regional, național și, dacă se aplică, la nivel supranațional, și că investitorii care nu respectă normele de drept fac obiectul unor acțiuni civile ca parte responsabilă într-un proces judiciar derulat în jurisdicția relevantă pentru orice act sau decizie ilegală luată în legătură cu investiția, inclusiv cazurile în care aceste acte sau decizii au condus la daune semnificative asupra mediului, vătămări personale sau decese;

| 38. | insistă să se includă în acord o clauză obligatorie care să interzică relaxarea legislației sociale și de mediu pentru a atrage investițiile și care să garanteze că niciuna dintre părți nu poate să nu aplice efectiv legislația relevantă, prin acțiuni sau inacțiuni susținute ori recurente, pentru a încuraja stabilirea, achiziționarea, extinderea sau menținerea investițiilor pe teritoriul său; |
| --- | --- |

38.

insistă să se includă în acord o clauză obligatorie care să interzică relaxarea legislației sociale și de mediu pentru a atrage investițiile și care să garanteze că niciuna dintre părți nu poate să nu aplice efectiv legislația relevantă, prin acțiuni sau inacțiuni susținute ori recurente, pentru a încuraja stabilirea, achiziționarea, extinderea sau menținerea investițiilor pe teritoriul său;

| 39. | insistă asupra faptului că acordul de investiții bilateral UE-China trebuie să respecte acquis-ul Uniunii, inclusiv legislația socială și de mediu în vigoare și că nicio parte nu se poate sustrage de la punerea în aplicare efectivă a legislației sale în aceste domenii, astfel încât toate dispozițiile acestui acord să încurajeze stabilirea, achiziționarea, extinderea sau menținerea ilegală a unei investiții pe teritoriul respectiv al ambelor părți și să promoveze cele mai bune practici antreprenoriale și fair play-ul în afaceri; |
| --- | --- |

39.

insistă asupra faptului că acordul de investiții bilateral UE-China trebuie să respecte acquis-ul Uniunii, inclusiv legislația socială și de mediu în vigoare și că nicio parte nu se poate sustrage de la punerea în aplicare efectivă a legislației sale în aceste domenii, astfel încât toate dispozițiile acestui acord să încurajeze stabilirea, achiziționarea, extinderea sau menținerea ilegală a unei investiții pe teritoriul respectiv al ambelor părți și să promoveze cele mai bune practici antreprenoriale și fair play-ul în afaceri;

| 40. | insistă asupra faptului că acordul trebuie să impună obligația pentru investitorii străini de a se conforma cu standardele UE de protecție a datelor; |
| --- | --- |

40.

insistă asupra faptului că acordul trebuie să impună obligația pentru investitorii străini de a se conforma cu standardele UE de protecție a datelor;

| 41. | își exprimă profunda îngrijorare față de prea marea libertate de apreciere a arbitrilor internaționali, care dau o interpretare largă clauzelor privind protecția investitorilor, conducând astfel la excluderea unor reglementări publice legitime; solicită ca arbitrii desemnați de părți în contextul unui litigiu să fie independenți și imparțiali, și ca arbitrajul realizat să respecte un cod de conduită bazat fie pe normele Comisiei Națiunilor Unite pentru dreptul comercial internațional (CNUDCI), fie pe cele ale Centrului Internațional pentru Reglementarea Diferendelor relative la Investiți (ICSID) sau pe orice alte convenții și standarde internaționale recunoscute și acceptate de către părți; |
| --- | --- |

41.

își exprimă profunda îngrijorare față de prea marea libertate de apreciere a arbitrilor internaționali, care dau o interpretare largă clauzelor privind protecția investitorilor, conducând astfel la excluderea unor reglementări publice legitime; solicită ca arbitrii desemnați de părți în contextul unui litigiu să fie independenți și imparțiali, și ca arbitrajul realizat să respecte un cod de conduită bazat fie pe normele Comisiei Națiunilor Unite pentru dreptul comercial internațional (CNUDCI), fie pe cele ale Centrului Internațional pentru Reglementarea Diferendelor relative la Investiți (ICSID) sau pe orice alte convenții și standarde internaționale recunoscute și acceptate de către părți;

| 42. | consideră drept prioritate-cheie includerea în acord a unor mecanisme eficiente de soluționare a litigiilor între state și dintre investitori și state, pentru a preveni, pe de o parte, ca solicitările abuzive să conducă la arbitraje nejustificate și pentru a asigura, de cealaltă parte, că toți investitorii au acces la un proces corect, urmat de executarea fără întârziere a tuturor sentințelor arbitrale; |
| --- | --- |

42.

consideră drept prioritate-cheie includerea în acord a unor mecanisme eficiente de soluționare a litigiilor între state și dintre investitori și state, pentru a preveni, pe de o parte, ca solicitările abuzive să conducă la arbitraje nejustificate și pentru a asigura, de cealaltă parte, că toți investitorii au acces la un proces corect, urmat de executarea fără întârziere a tuturor sentințelor arbitrale;

| 43. | consideră că acordul ar trebui să prevadă proceduri de soluționare a litigiilor între state, precum și mecanisme de soluționare a litigiilor investitorilor de stat, care se înscriu într-un cadru juridic corespunzător și se supun unor criterii stricte de transparență; |
| --- | --- |

43.

consideră că acordul ar trebui să prevadă proceduri de soluționare a litigiilor între state, precum și mecanisme de soluționare a litigiilor investitorilor de stat, care se înscriu într-un cadru juridic corespunzător și se supun unor criterii stricte de transparență;

| 44. | solicită UE și China să stabilească în comun un mecanism de avertizare timpurie pentru a-și oferi o șansă să soluționeze în mod proactiv orice conflict aflat în stadiu incipient privind comerțul sau investițiile cât mai curând posibil, utilizând toate măsurile corespunzătoare, inclusiv instrumentele necoercitive și diplomația comercială; |
| --- | --- |

44.

solicită UE și China să stabilească în comun un mecanism de avertizare timpurie pentru a-și oferi o șansă să soluționeze în mod proactiv orice conflict aflat în stadiu incipient privind comerțul sau investițiile cât mai curând posibil, utilizând toate măsurile corespunzătoare, inclusiv instrumentele necoercitive și diplomația comercială;

| 45. | consideră, de asemenea, că acordul ar trebui să includă dispoziții pentru soluționarea litigiilor în afara instanței pentru a promova o soluționare a conflictelor rapidă, accesibilă și amiabilă între părțile care decid liber să recurgă la ea; |
| --- | --- |

45.

consideră, de asemenea, că acordul ar trebui să includă dispoziții pentru soluționarea litigiilor în afara instanței pentru a promova o soluționare a conflictelor rapidă, accesibilă și amiabilă între părțile care decid liber să recurgă la ea;

| 46. | propune ca mecanismele de soluționare a litigiilor, precum medierea, să fie stabilite chiar în cadrul acordului stabilind clar, de exemplu, durata, costul și modul de aplicare a soluțiilor acceptate de către părți; |
| --- | --- |

46.

propune ca mecanismele de soluționare a litigiilor, precum medierea, să fie stabilite chiar în cadrul acordului stabilind clar, de exemplu, durata, costul și modul de aplicare a soluțiilor acceptate de către părți;

| 47. | își exprimă convingerea că, odată încheiat și ratificat în întregime, un acord de investiții UE-China ar trebui să înlocuiască toate acordurile de investiții bilaterale existente dintre statele individuale membre ale UE și China, în conformitate cu dreptul Uniunii; |
| --- | --- |

47.

își exprimă convingerea că, odată încheiat și ratificat în întregime, un acord de investiții UE-China ar trebui să înlocuiască toate acordurile de investiții bilaterale existente dintre statele individuale membre ale UE și China, în conformitate cu dreptul Uniunii;

| 48. | recomandă ca negocierile să nu fie deschise decât cu condiția încheierii în prealabil a unui acord formal de către Consiliul de stat chinez, pentru ca accesul pe piață să fie inclus în acordul de investiții; |
| --- | --- |

48.

recomandă ca negocierile să nu fie deschise decât cu condiția încheierii în prealabil a unui acord formal de către Consiliul de stat chinez, pentru ca accesul pe piață să fie inclus în acordul de investiții;

| 49. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

49.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 264 E, 13.9.2013, p. 33.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0097.

(3)  JO C 56 E, 26.2.2013, p. 87.

(4)  JO C 168 E, 14.6.2013, p. 1.

(5)  JO C 296 E, 2.10.2012, p. 34.

(6)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 101.

(7)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 31.

(8)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 94.

(9)  JO C 67 E, 18.3.2010, p. 101.

(10)  Texte adoptate din 12.6.2013, P7_TA(2013)0261 şi 0262.

---

| 19.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 181/52 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 181/52

---

P7_TA(2013)0412

Propuneri de rezoluţie – Relaţiile comerciale UE-Taiwan

Rezoluţia Parlamentului European din 9 octombrie 2013 referitoare la relațiile comerciale dintre UE și Taiwan (2013/2675(RSP))

(2016/C 181/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 februarie 2011 referitoare la Europa 2020 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 februarie 2011 referitoare la Europa 2020 (1),

| — | având în vedere articolul 3 alineatul (5) din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolul 7 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, prin care se stabilește că „În relațiile sale cu restul comunității internaționale, [...] Uniunea contribuie la [...] respectarea strictă și dezvoltarea dreptului internațional” și, respectiv, că „Uniunea asigură coerența între diferitele sale politici și acțiuni”, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 alineatul (5) din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolul 7 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, prin care se stabilește că „În relațiile sale cu restul comunității internaționale, [...] Uniunea contribuie la [...] respectarea strictă și dezvoltarea dreptului internațional” și, respectiv, că „Uniunea asigură coerența între diferitele sale politici și acțiuni”,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 mai 2011 referitoare la Raportul anual al Consiliului către Parlamentul European privind aspectele principale și opțiunile de bază ale politicii externe și de securitate comune (PESC) din 2009 (2). |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 mai 2011 referitoare la Raportul anual al Consiliului către Parlamentul European privind aspectele principale și opțiunile de bază ale politicii externe și de securitate comune (PESC) din 2009 (2).

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 septembrie 2012 referitoare la Raportul anual al Consiliului către Parlamentul European privind Politica Externă și de Securitate Comună (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 septembrie 2012 referitoare la Raportul anual al Consiliului către Parlamentul European privind Politica Externă și de Securitate Comună (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2013 referitoare la relațiile dintre UE și China (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2013 referitoare la relațiile dintre UE și China (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 referitoare la drepturile omului și standardele sociale și de mediu în acordurile comerciale internaționale (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 referitoare la drepturile omului și standardele sociale și de mediu în acordurile comerciale internaționale (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 februarie 2009 referitoare la consolidarea rolului IMM-urilor europene în comerțul internațional (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 februarie 2009 referitoare la consolidarea rolului IMM-urilor europene în comerțul internațional (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 18 decembrie 2008 referitoare la impactul contrafacerii asupra comerțului internațional (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 18 decembrie 2008 referitoare la impactul contrafacerii asupra comerțului internațional (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 4 septembrie 2008 referitoare la comerțul cu servicii (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 4 septembrie 2008 referitoare la comerțul cu servicii (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2008 privind comerțul cu materii prime și produse de bază (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2008 privind comerțul cu materii prime și produse de bază (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 februarie 2008 referitoare la strategia UE pentru ameliorarea accesului pe piețele externe pentru întreprinderile europene (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 februarie 2008 referitoare la strategia UE pentru ameliorarea accesului pe piețele externe pentru întreprinderile europene (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 mai 2007 referitoare la Europa globală – aspecte externe ale competitivității (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 mai 2007 referitoare la Europa globală – aspecte externe ale competitivității (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 iulie 2005 referitoare la relațiile dintre UE, China și Taiwan și securitatea în Orientul Îndepărtat (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 iulie 2005 referitoare la relațiile dintre UE, China și Taiwan și securitatea în Orientul Îndepărtat (12),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Comerț, creștere și afaceri internaționale – Politica comercială – componentă-cheie a strategiei UE 2020” (COM(2010)0612), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Comerț, creștere și afaceri internaționale – Politica comercială – componentă-cheie a strategiei UE 2020” (COM(2010)0612),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Europa globală: concurența în lume. o contribuție la strategia UE de creștere economică și ocupare a forței de muncă” (COM(2006)0567), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Europa globală: concurența în lume. o contribuție la strategia UE de creștere economică și ocupare a forței de muncă” (COM(2006)0567),

| — | având în vedere Raportul Comisiei intitulat „Raport privind obstacolele din calea comerțului și a investițiilor – ediția 2013”, publicat la 28 februarie 2013 (COM(2013)0103), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei intitulat „Raport privind obstacolele din calea comerțului și a investițiilor – ediția 2013”, publicat la 28 februarie 2013 (COM(2013)0103),

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei cu privire la relațiile comerciale dintre UE – Taiwan (O-000093/2013 – B7-0509/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei cu privire la relațiile comerciale dintre UE – Taiwan (O-000093/2013 – B7-0509/2013),

| — | având în vedere articolele 115 alineatul (5) și 110 alineatul (2) din regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 115 alineatul (5) și 110 alineatul (2) din regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât sistemul comercial multilateral reglementat, instituit prin Organizația Mondială a Comerțului (OMC), reprezintă cadrul cel mai potrivit pentru a realiza un comerț liber și echitabil la nivel mondial; întrucât este însă esențial să se înțeleagă că acordurile bilaterale fac, de asemenea, parte din aceeași set comun de instrumente privind afacerile internaționale; |
| --- | --- |

A.

întrucât sistemul comercial multilateral reglementat, instituit prin Organizația Mondială a Comerțului (OMC), reprezintă cadrul cel mai potrivit pentru a realiza un comerț liber și echitabil la nivel mondial; întrucât este însă esențial să se înțeleagă că acordurile bilaterale fac, de asemenea, parte din aceeași set comun de instrumente privind afacerile internaționale;

| B. | întrucât UE este pe deplin în favoarea ajungerii la un rezultat echilibrat și echitabil al Agendei de dezvoltare de la Doha (ADD), aceasta fiind abordarea pe care o preferă și întrucât desfășurarea în paralel de acorduri comerciale bilaterale cu alte țări industrializate este, de asemenea, o opțiune valabilă; |
| --- | --- |

B.

întrucât UE este pe deplin în favoarea ajungerii la un rezultat echilibrat și echitabil al Agendei de dezvoltare de la Doha (ADD), aceasta fiind abordarea pe care o preferă și întrucât desfășurarea în paralel de acorduri comerciale bilaterale cu alte țări industrializate este, de asemenea, o opțiune valabilă;

| C. | întrucât, volumul total al schimburilor comerciale bilaterale dintre UE și Taiwan a crescut de mai mult de douăsprezece ori în ultimele două decenii, depășind 40 de miliarde de euro în 2011; |
| --- | --- |

C.

întrucât, volumul total al schimburilor comerciale bilaterale dintre UE și Taiwan a crescut de mai mult de douăsprezece ori în ultimele două decenii, depășind 40 de miliarde de euro în 2011;

| D. | întrucât Taiwanul este, ca mărime, cel de-al 7-lea partener comercial al UE în Asia și cel de-al 23-lea partener comercial al UE pe plan mondial; |
| --- | --- |

D.

întrucât Taiwanul este, ca mărime, cel de-al 7-lea partener comercial al UE în Asia și cel de-al 23-lea partener comercial al UE pe plan mondial;

| E. | întrucât, în 2010, UE a reprezentat 31,5 % din întregul flux de investiții străine directe (ISD) și 21 % din stocurile de ISD din Taiwan, fiind cel mai mare investitor străin din țară; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în 2010, UE a reprezentat 31,5 % din întregul flux de investiții străine directe (ISD) și 21 % din stocurile de ISD din Taiwan, fiind cel mai mare investitor străin din țară;

| F. | întrucât, în prezent, relațiile comerciale dintre UE și Taiwan funcționează, în ansamblu, mult sub potențial; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în prezent, relațiile comerciale dintre UE și Taiwan funcționează, în ansamblu, mult sub potențial;

| G. | întrucât comerțul liber și echitabil constituie un mijloc puternic, capabil să genereze o creștere economică mai susținută și să creeze mai multă prosperitate, valorificând avantajele comparative ale fiecărei economii și sinergiile ce pot fi create printr-o integrare economică mai aprofundată și prin noi contribuții la economiile bazate pe cunoaștere; |
| --- | --- |

G.

întrucât comerțul liber și echitabil constituie un mijloc puternic, capabil să genereze o creștere economică mai susținută și să creeze mai multă prosperitate, valorificând avantajele comparative ale fiecărei economii și sinergiile ce pot fi create printr-o integrare economică mai aprofundată și prin noi contribuții la economiile bazate pe cunoaștere;

| H. | întrucât taxele vamale dintre cei doi parteneri comerciali se află deja la un nivel în general redus; întrucât UE și Taiwan poartă regulat un dialog structurat în cadrul căruia abordează aspectele legate de comerț și investiții care suscită un interes și preocupări comune; întrucât, în acest cadru, au fost create patru grupuri tehnice de lucru pentru a aborda aspectele legate de DPI, BTC, SPS și de sectorul farmaceutic; |
| --- | --- |

H.

întrucât taxele vamale dintre cei doi parteneri comerciali se află deja la un nivel în general redus; întrucât UE și Taiwan poartă regulat un dialog structurat în cadrul căruia abordează aspectele legate de comerț și investiții care suscită un interes și preocupări comune; întrucât, în acest cadru, au fost create patru grupuri tehnice de lucru pentru a aborda aspectele legate de DPI, BTC, SPS și de sectorul farmaceutic;

| I. | întrucât, în pofida tarifelor relativ scăzute, volumul schimburilor comerciale bilaterale dintre UE și Taiwan este mai mic decât volumul schimburilor comerciale ale UE cu alți parteneri comerciali; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în pofida tarifelor relativ scăzute, volumul schimburilor comerciale bilaterale dintre UE și Taiwan este mai mic decât volumul schimburilor comerciale ale UE cu alți parteneri comerciali;

| J. | întrucât TIC reprezintă un sector industrial cu o mare valoare adăugată și o sursă de creștere economică atât în UE, cât și în Taiwan, în special în ceea ce privește dezvoltarea ulterioară de produse și servicii inteligente; |
| --- | --- |

J.

întrucât TIC reprezintă un sector industrial cu o mare valoare adăugată și o sursă de creștere economică atât în UE, cât și în Taiwan, în special în ceea ce privește dezvoltarea ulterioară de produse și servicii inteligente;

| K. | întrucât UE și Taiwan pot aprofunda mai mult relațiile lor economice într-un mod care să fie cu adevărat avantajos pentru ambele părți, având, de asemenea, în vedere și soluționarea provocărilor societale comune; |
| --- | --- |

K.

întrucât UE și Taiwan pot aprofunda mai mult relațiile lor economice într-un mod care să fie cu adevărat avantajos pentru ambele părți, având, de asemenea, în vedere și soluționarea provocărilor societale comune;

| L. | întrucât Taiwanul are calitatea de membru titular al Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) din 2002 și este, de asemenea, membru titular al Organizației de Cooperare Economică Asia-Pacific (APEC) și al Băncii Asiatice de Dezvoltare; |
| --- | --- |

L.

întrucât Taiwanul are calitatea de membru titular al Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) din 2002 și este, de asemenea, membru titular al Organizației de Cooperare Economică Asia-Pacific (APEC) și al Băncii Asiatice de Dezvoltare;

| M. | întrucât aderarea Taiwanului la Acordul OMC privind achizițiile publice (APG) în iulie 2009 a fost un pas important și pozitiv, care îi va permite acestuia nu numai să beneficieze de deschiderea reciprocă a piețelor APG, ci și să-și mărească eficiența pe piața internă; |
| --- | --- |

M.

întrucât aderarea Taiwanului la Acordul OMC privind achizițiile publice (APG) în iulie 2009 a fost un pas important și pozitiv, care îi va permite acestuia nu numai să beneficieze de deschiderea reciprocă a piețelor APG, ci și să-și mărească eficiența pe piața internă;

| N. | întrucât Taiwanul și Republica Populară Chineză (RPC) au adoptat o abordare constructivă care a contribuit la încheierea a 19 acorduri semnate între Fundația pentru schimburi economice în regiunea strâmtorii, pentru Taiwan, și Asociația pentru relațiile din Strâmtoarea Taiwan, pentru RPC; întrucât aceste acorduri cuprind Acordul-cadru de cooperare economică între cele două părți ale strâmtorii (ECFA), Acordul privind drepturile de proprietate intelectuală (DPI), semnat la 29 iunie 2010, precum și Acordul de investiții și Acordul de cooperare vamală, semnat la 9 august 2012; |
| --- | --- |

N.

întrucât Taiwanul și Republica Populară Chineză (RPC) au adoptat o abordare constructivă care a contribuit la încheierea a 19 acorduri semnate între Fundația pentru schimburi economice în regiunea strâmtorii, pentru Taiwan, și Asociația pentru relațiile din Strâmtoarea Taiwan, pentru RPC; întrucât aceste acorduri cuprind Acordul-cadru de cooperare economică între cele două părți ale strâmtorii (ECFA), Acordul privind drepturile de proprietate intelectuală (DPI), semnat la 29 iunie 2010, precum și Acordul de investiții și Acordul de cooperare vamală, semnat la 9 august 2012;

| O. | întrucât alte alternative constructive au determinat Taiwanul să încheie 31 de acorduri bilaterale de investiții (ABI) cu țări terțe, printre care Japonia, la 22 septembrie 2011, și un Acord de cooperare economică cu Noua Zeelandă, la 10 iulie 2013, să reia discuțiile asupra Acordului-cadru privind comerțul și investițiile (TIFA) cu Statele Unite, la 10 martie 2013, și să negocieze în prezent un acord de investiții cu Republica Coreea, precum și un acord de liber schimb cu Singapore (ASTEP; |
| --- | --- |

O.

întrucât alte alternative constructive au determinat Taiwanul să încheie 31 de acorduri bilaterale de investiții (ABI) cu țări terțe, printre care Japonia, la 22 septembrie 2011, și un Acord de cooperare economică cu Noua Zeelandă, la 10 iulie 2013, să reia discuțiile asupra Acordului-cadru privind comerțul și investițiile (TIFA) cu Statele Unite, la 10 martie 2013, și să negocieze în prezent un acord de investiții cu Republica Coreea, precum și un acord de liber schimb cu Singapore (ASTEP;

| P. | întrucât Reprezentanța economică și culturală a Taipeiului în Statele Unite și Institutul American din Taiwan au convenit asupra unei Declarații comune referitoare la principiile privind investițiile internaționale și serviciile TIC; întrucât, în mod similar, Taiwanul a încheiat acorduri cuprinzătoare vizând impozitele pe venituri cu 25 de țări, printre care și nouă state membre ale UE, |
| --- | --- |

P.

întrucât Reprezentanța economică și culturală a Taipeiului în Statele Unite și Institutul American din Taiwan au convenit asupra unei Declarații comune referitoare la principiile privind investițiile internaționale și serviciile TIC; întrucât, în mod similar, Taiwanul a încheiat acorduri cuprinzătoare vizând impozitele pe venituri cu 25 de țări, printre care și nouă state membre ale UE,

| Q. | întrucât legăturile economice mai strânse cu Taiwanul nu contrazic, în niciun fel, politica UE vizând „O Chină unică”, în condițiile în care China și Taiwanul au aderat la Cooperarea Economică Asia-Pacific (APEC), în 1991, și la Organizația Mondială a Comerțului (OMC), în 2002; |
| --- | --- |

Q.

întrucât legăturile economice mai strânse cu Taiwanul nu contrazic, în niciun fel, politica UE vizând „O Chină unică”, în condițiile în care China și Taiwanul au aderat la Cooperarea Economică Asia-Pacific (APEC), în 1991, și la Organizația Mondială a Comerțului (OMC), în 2002;

| 1. | consideră că sistemul comercial multilateral, reprezentat de OMC, rămâne, de departe, cadrul cel mai eficient pentru realizarea unui comerț liber și echitabil la nivel mondial; consideră că UE și Taiwanul trebuie să contribuie la progresul negocierilor comerciale multilaterale; |
| --- | --- |

1.

consideră că sistemul comercial multilateral, reprezentat de OMC, rămâne, de departe, cadrul cel mai eficient pentru realizarea unui comerț liber și echitabil la nivel mondial; consideră că UE și Taiwanul trebuie să contribuie la progresul negocierilor comerciale multilaterale;

| 2. | consideră că, în timp ce depune eforturi în direcția îmbunătățirii relațiilor sale economice cu China, Uniunea ar trebui să ia în considerare posibilitatea de a proceda în același fel în relațiile cu Taiwanul, pentru a continua să sprijine în mod consecvent sistemul democratic, pluralismul social, precum și rezultatele pozitive în ceea ce privește respectarea drepturilor omului și statul de drept în Taiwan; |
| --- | --- |

2.

consideră că, în timp ce depune eforturi în direcția îmbunătățirii relațiilor sale economice cu China, Uniunea ar trebui să ia în considerare posibilitatea de a proceda în același fel în relațiile cu Taiwanul, pentru a continua să sprijine în mod consecvent sistemul democratic, pluralismul social, precum și rezultatele pozitive în ceea ce privește respectarea drepturilor omului și statul de drept în Taiwan;

| 3. | consideră, prin urmare, că UE ar trebui să răspundă pozitiv dorinței Taiwanului de a lansa în paralel negocieri pentru acorduri bilaterale privind protecția investițiilor și accesul la piață, pentru a consolida într-o mai mare măsură securitatea juridică a investițiilor și a mări volumul și calitatea fluxurilor investiționale; |
| --- | --- |

3.

consideră, prin urmare, că UE ar trebui să răspundă pozitiv dorinței Taiwanului de a lansa în paralel negocieri pentru acorduri bilaterale privind protecția investițiilor și accesul la piață, pentru a consolida într-o mai mare măsură securitatea juridică a investițiilor și a mări volumul și calitatea fluxurilor investiționale;

| 4. | consideră că decizia de a iniția aceste negocieri cu Taiwanul ar trebui să se bazeze pe motive de ordin economic și nu ar trebui să fie corelată cu evaluarea relațiilor dintre UE și Republica Populară Chineză; |
| --- | --- |

4.

consideră că decizia de a iniția aceste negocieri cu Taiwanul ar trebui să se bazeze pe motive de ordin economic și nu ar trebui să fie corelată cu evaluarea relațiilor dintre UE și Republica Populară Chineză;

| 5. | subliniază faptul că Parlamentul este în favoarea acordurilor privind protecția investițiilor și accesul la piață cu Taiwan, care ar conduce la aprofundarea relațiilor economice existente între UE și Taiwan; |
| --- | --- |

5.

subliniază faptul că Parlamentul este în favoarea acordurilor privind protecția investițiilor și accesul la piață cu Taiwan, care ar conduce la aprofundarea relațiilor economice existente între UE și Taiwan;

| 6. | consideră că acordurile UE-Taiwan privind protecția investițiilor și accesul la piață au un potențial veritabil de a conduce la o situație reciproc avantajoasă pentru ambele economii; |
| --- | --- |

6.

consideră că acordurile UE-Taiwan privind protecția investițiilor și accesul la piață au un potențial veritabil de a conduce la o situație reciproc avantajoasă pentru ambele economii;

| 7. | observă că un eventual acord ar trebui să ia în mod corespunzător în considerare IMM-urile și să îmbunătățească capacitatea acestora de a investi în străinătate; |
| --- | --- |

7.

observă că un eventual acord ar trebui să ia în mod corespunzător în considerare IMM-urile și să îmbunătățească capacitatea acestora de a investi în străinătate;

| 8. | reamintește, de asemenea, că UE și Taiwan dispun deja de o relație economică bine integrată, de taxe vamale în general reduse în ambele țări și de un dialog bine structurat care are loc în mod regulat pentru a soluționa aspecte bilaterale legate de comerț și de investiții; |
| --- | --- |

8.

reamintește, de asemenea, că UE și Taiwan dispun deja de o relație economică bine integrată, de taxe vamale în general reduse în ambele țări și de un dialog bine structurat care are loc în mod regulat pentru a soluționa aspecte bilaterale legate de comerț și de investiții;

| 9. | subliniază că acordul ar trebui să cuprindă un angajament ferm al părților pentru a promova o dezvoltare sustenabilă și integratoare, pe dimensiunile economică, socială și de mediu în legătură cu investițiile; |
| --- | --- |

9.

subliniază că acordul ar trebui să cuprindă un angajament ferm al părților pentru a promova o dezvoltare sustenabilă și integratoare, pe dimensiunile economică, socială și de mediu în legătură cu investițiile;

| 10. | subliniază faptul că acordurile de investiții încheiate de UE trebuie să respecte capacitatea de intervenție publică, în special atunci când urmărește obiective de politică publică, cum ar fi drepturile sociale și standardele legate de mediu, drepturile omului, securitatea, drepturile lucrătorilor și consumatorilor, sănătatea și siguranța publică, precum și diversitatea culturală; solicită includerea în acord a unor clauze specifice referitoare la aceste obiective; |
| --- | --- |

10.

subliniază faptul că acordurile de investiții încheiate de UE trebuie să respecte capacitatea de intervenție publică, în special atunci când urmărește obiective de politică publică, cum ar fi drepturile sociale și standardele legate de mediu, drepturile omului, securitatea, drepturile lucrătorilor și consumatorilor, sănătatea și siguranța publică, precum și diversitatea culturală; solicită includerea în acord a unor clauze specifice referitoare la aceste obiective;

| 11. | recomandă ca, în ceea ce privește accesul la piață, ambele părți să poată exclude anumite sectoare de la angajamentele lor în materie de liberalizare, pentru protejarea intereselor naționale strategice; |
| --- | --- |

11.

recomandă ca, în ceea ce privește accesul la piață, ambele părți să poată exclude anumite sectoare de la angajamentele lor în materie de liberalizare, pentru protejarea intereselor naționale strategice;

| 12. | își reiterează solicitarea pentru o clauză privind răspunderea socială efectivă a întreprinderilor, precum și pentru clauze sociale și de mediu eficace; |
| --- | --- |

12.

își reiterează solicitarea pentru o clauză privind răspunderea socială efectivă a întreprinderilor, precum și pentru clauze sociale și de mediu eficace;

| 13. | subliniază faptul că acordul trebuie să oblige investitorii străini din UE să respecte dialogul social și normele sociale europene; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că acordul trebuie să oblige investitorii străini din UE să respecte dialogul social și normele sociale europene;

| 14. | invită Comisia să înceapă negocierile pentru astfel de acorduri între UE și Taiwan; |
| --- | --- |

14.

invită Comisia să înceapă negocierile pentru astfel de acorduri între UE și Taiwan;

| 15. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernului taiwanez și Camerei legislative Yuan. |
| --- | --- |

15.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernului taiwanez și Camerei legislative Yuan.

---

(1)  JO C 188 E, 28.6.2012, p. 42.

(2)  JO C 377 E, 7.12.2012, p. 35.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0334.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0097.

(5)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 31.

(6)  JO C 67 E, 18.3.2010, p. 101.

(7)  JO C 45 E, 23.2.2010, p. 47.

(8)  JO C 295 E, 4.12.2009, p. 67.

(9)  JO C 279 E, 19.11.2009, p. 5.

(10)  JO C 184 E, 6.8.2009, p. 16.

(11)  JO C 102 E, 24.4.2008, p. 128.

(12)  JO C 157 E, 6.7.2006, p. 471.

---

| 19.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 181/56 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 181/56

---

P7_TA(2013)0414

Măsuri la nivelul UE și al statelor membre în legătură cu fluxul de refugiați rezultat din conflictul din Siria

Rezoluţia Parlamentului European din 9 octombrie 2013 referitoare la măsurile UE și ale statelor membre pentru a face față fluxului de refugiați ca urmare a conflictului din Siria (2013/2837(RSP))

(2016/C 181/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Siria, în special cele din 16 februarie 2012 (1), 13 septembrie 2012 (2), 23 mai 2013 (3) și 12 septembrie 2013 (4), precum și cele referitoare la valurile de refugiați cauzate de conflictul armat, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Siria, în special cele din 16 februarie 2012 (1), 13 septembrie 2012 (2), 23 mai 2013 (3) și 12 septembrie 2013 (4), precum și cele referitoare la valurile de refugiați cauzate de conflictul armat,

| — | având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe privind Siria din 23 ianuarie, 18 februarie, 11 martie, 22 aprilie, 27 mai, 24 iunie, 9 iulie, 22 iulie 2013, având în vedere Concluziile Consiliului European din 8 februarie 2013 referitoare la Siria, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe privind Siria din 23 ianuarie, 18 februarie, 11 martie, 22 aprilie, 27 mai, 24 iunie, 9 iulie, 22 iulie 2013, având în vedere Concluziile Consiliului European din 8 februarie 2013 referitoare la Siria,

| — | având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Catherine Ashton, din 21 august 2013 referitoare la cele mai recente rapoarte privind utilizarea armelor chimice la Damasc, din 23 august 2013 referitoare la marea urgență cu care se impune o soluționare politică a conflictului sirian (reflectând poziția convenită de UE cu privire la Siria din 7 septembrie 2013), din 10 septembrie 2013 referitoare la propunerea de a pune armele chimice ale Siriei sub control internațional și cea din 14 septembrie 2013, în urma acordului americano-rus privind armele chimice din Siria, precum și declarațiile făcute de VP/ÎR în timpul dezbaterii plenare a Parlamentului European de la Strasbourg, la 11 septembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Catherine Ashton, din 21 august 2013 referitoare la cele mai recente rapoarte privind utilizarea armelor chimice la Damasc, din 23 august 2013 referitoare la marea urgență cu care se impune o soluționare politică a conflictului sirian (reflectând poziția convenită de UE cu privire la Siria din 7 septembrie 2013), din 10 septembrie 2013 referitoare la propunerea de a pune armele chimice ale Siriei sub control internațional și cea din 14 septembrie 2013, în urma acordului americano-rus privind armele chimice din Siria, precum și declarațiile făcute de VP/ÎR în timpul dezbaterii plenare a Parlamentului European de la Strasbourg, la 11 septembrie 2013,

| — | având în vedere declarațiile comisarului pentru cooperare internațională, ajutor umanitar și răspuns la situații de criză, Kristalina Georgieva, referitoare la refugiații sirieni și la intervenția UE, îndeosebi declarația sa din 3 septembrie 2013 referitoare la ultimele cifre cu privire la refugiații din cauza crizei siriene, precum și rapoartele asupra situației și fișele informative referitoare la Siria elaborate de ECHO (Ajutor Umanitar și Protecție Civilă), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile comisarului pentru cooperare internațională, ajutor umanitar și răspuns la situații de criză, Kristalina Georgieva, referitoare la refugiații sirieni și la intervenția UE, îndeosebi declarația sa din 3 septembrie 2013 referitoare la ultimele cifre cu privire la refugiații din cauza crizei siriene, precum și rapoartele asupra situației și fișele informative referitoare la Siria elaborate de ECHO (Ajutor Umanitar și Protecție Civilă),

| — | având în vedere observațiile făcute de Înaltul Comisar ONU pentru Refugiați, António Guterres, la reuniunea informală a Consiliului Justiție și Afaceri Interne din Vilnius, la 18 iulie 2013 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere observațiile făcute de Înaltul Comisar ONU pentru Refugiați, António Guterres, la reuniunea informală a Consiliului Justiție și Afaceri Interne din Vilnius, la 18 iulie 2013 (5),

| — | având în vedere notele de informare ale Consiliul de Securitate referitoare la Siria, emise de Secretarul General adjunct pentru probleme umanitare și coordonator al ajutorului de urgență al Organizației Națiunilor Unite, Valerie Amos, îndeosebi cea din 18 aprilie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere notele de informare ale Consiliul de Securitate referitoare la Siria, emise de Secretarul General adjunct pentru probleme umanitare și coordonator al ajutorului de urgență al Organizației Națiunilor Unite, Valerie Amos, îndeosebi cea din 18 aprilie 2013,

| — | având în vedere declarația comună a reuniunii ministeriale a țărilor limitrofe Siriei, organizată de către Înaltul Comisariat al ONU pentru Refugiați la 4 septembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a reuniunii ministeriale a țărilor limitrofe Siriei, organizată de către Înaltul Comisariat al ONU pentru Refugiați la 4 septembrie 2013,

| — | având în vedere rezoluțiile Consiliului pentru Drepturile Omului privind Siria, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile Consiliului pentru Drepturile Omului privind Siria,

| — | având în vedere Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

| — | având în vedere faptul că Siria este parte la Pactul internațional privind drepturile civile și politice, la Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale, la Convenția împotriva torturii și altor pedepse și tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, la Convenția privind drepturile copilului și Protocolul opțional la aceasta privind implicarea copiilor în conflictele armate, precum și la Convenția pentru prevenirea și pedepsirea crimei de genocid, |
| --- | --- |

—

având în vedere faptul că Siria este parte la Pactul internațional privind drepturile civile și politice, la Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale, la Convenția împotriva torturii și altor pedepse și tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, la Convenția privind drepturile copilului și Protocolul opțional la aceasta privind implicarea copiilor în conflictele armate, precum și la Convenția pentru prevenirea și pedepsirea crimei de genocid,

| — | având în vedere articolele 78, 79 și 80 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 78, 79 și 80 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Convențiile de la Geneva din 1949 și protocoalele adiționale la acestea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convențiile de la Geneva din 1949 și protocoalele adiționale la acestea,

| — | având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, până la 20 septembrie 2013, Înaltul Comisariat al Organizației Națiunilor Unite pentru Refugiați (ICNUR) a înregistrat un număr total de 1 929 227 de refugiați sirieni în țările învecinate și în Africa de Nord; întrucât numărul total al refugiaților, inclusiv al celor neînregistrați, este estimat la 2 102 582; întrucât, potrivit acelorași surse, 76 % dintre refugiații sirieni sunt femei și copii; întrucât 410 000 de copii refugiați sirieni sunt de vârstă școlară primară (între 5 și 11 ani); întrucât, potrivit Biroului ONU pentru Coordonarea Afacerilor Umanitare (OCHA), la 9 septembrie 2013 numărul de persoane strămutate intern (PSI) era de 4,25 milioane; |
| --- | --- |

A.

întrucât, până la 20 septembrie 2013, Înaltul Comisariat al Organizației Națiunilor Unite pentru Refugiați (ICNUR) a înregistrat un număr total de 1 929 227 de refugiați sirieni în țările învecinate și în Africa de Nord; întrucât numărul total al refugiaților, inclusiv al celor neînregistrați, este estimat la 2 102 582; întrucât, potrivit acelorași surse, 76 % dintre refugiații sirieni sunt femei și copii; întrucât 410 000 de copii refugiați sirieni sunt de vârstă școlară primară (între 5 și 11 ani); întrucât, potrivit Biroului ONU pentru Coordonarea Afacerilor Umanitare (OCHA), la 9 septembrie 2013 numărul de persoane strămutate intern (PSI) era de 4,25 milioane;

| B. | întrucât, conform ICNUR, la 20 septembrie 2013, numărul refugiaților (inclusiv al celor aflați în așteptarea înregistrării) prezenți în țările de primire era repartizat în modul următor: Turcia – 492 687; Liban – 748 608; Iordania – 531 768; Irak – 190 857; Egipt – 124 373; Maroc, Algeria și Libia – 14 289 (înregistrați); întrucât mii de sirieni fug din țară în fiecare zi, refugiindu-se în țările învecinate, iar conform estimărilor Planului de răspuns regional pentru Siria al ONU, numărul refugiaților sirieni ar putea ajunge la 3,5 milioane până la sfârșitul anului 2013; |
| --- | --- |

B.

întrucât, conform ICNUR, la 20 septembrie 2013, numărul refugiaților (inclusiv al celor aflați în așteptarea înregistrării) prezenți în țările de primire era repartizat în modul următor: Turcia – 492 687; Liban – 748 608; Iordania – 531 768; Irak – 190 857; Egipt – 124 373; Maroc, Algeria și Libia – 14 289 (înregistrați); întrucât mii de sirieni fug din țară în fiecare zi, refugiindu-se în țările învecinate, iar conform estimărilor Planului de răspuns regional pentru Siria al ONU, numărul refugiaților sirieni ar putea ajunge la 3,5 milioane până la sfârșitul anului 2013;

| C. | întrucât numărul cererilor de azil în UE primite de la sirieni a continuat să crească în 2013, cu un total de 52 037 cereri făcute de la începutul conflictului, în 2011, în UE și țările vecine cele mai apropiate (Elveția și Norvegia); |
| --- | --- |

C.

întrucât numărul cererilor de azil în UE primite de la sirieni a continuat să crească în 2013, cu un total de 52 037 cereri făcute de la începutul conflictului, în 2011, în UE și țările vecine cele mai apropiate (Elveția și Norvegia);

| D. | întrucât, în UE-28, Germania (14 842) și Suedia (14 083) au primit 59 % din cererile depuse, întrucât alte țări au înregistrat creșteri semnificative ale numărului de cereri, numai un singur stat membru a primit mai mult de 2 000 de cereri (Regatul Unit, cu 2 634); |
| --- | --- |

D.

întrucât, în UE-28, Germania (14 842) și Suedia (14 083) au primit 59 % din cererile depuse, întrucât alte țări au înregistrat creșteri semnificative ale numărului de cereri, numai un singur stat membru a primit mai mult de 2 000 de cereri (Regatul Unit, cu 2 634);

| E. | întrucât nu există date foarte precise și credibile cu privire la numărul total de sirieni care vin în Europa, și nici informații privind numărul persoanelor care solicită azil în țările europene și numărul total de persoane prezente; întrucât, în conformitate cu ICNUR, în pofida acestor decalaje și a faptului că statisticile și datele privind practicile de adjudecare în ceea ce privește cererile de azil din statele membre ale UE sunt deficitare, există indicii că persistă diferențe mari în ceea ce privește protecția sirienilor în UE; |
| --- | --- |

E.

întrucât nu există date foarte precise și credibile cu privire la numărul total de sirieni care vin în Europa, și nici informații privind numărul persoanelor care solicită azil în țările europene și numărul total de persoane prezente; întrucât, în conformitate cu ICNUR, în pofida acestor decalaje și a faptului că statisticile și datele privind practicile de adjudecare în ceea ce privește cererile de azil din statele membre ale UE sunt deficitare, există indicii că persistă diferențe mari în ceea ce privește protecția sirienilor în UE;

| F. | întrucât criza refugiaților sirieni reprezintă un prim test pentru Sistemul european comun de azil recent revizuit (SECA); |
| --- | --- |

F.

întrucât criza refugiaților sirieni reprezintă un prim test pentru Sistemul european comun de azil recent revizuit (SECA);

| G. | întrucât legislația UE oferă deja o serie de instrumente, cum ar fi Codul vizelor (6) și Codul frontierelor Schengen (7), făcând posibilă acordarea de vize umanitare; |
| --- | --- |

G.

întrucât legislația UE oferă deja o serie de instrumente, cum ar fi Codul vizelor (6) și Codul frontierelor Schengen (7), făcând posibilă acordarea de vize umanitare;

| H. | întrucât statele membre ar trebui încurajate să folosească fondurile ce vor fi disponibile în cadrul Fondului pentru azil și migrație și fondurile disponibile în cadrul acțiunii pregătitoare „Sprijinirea reinstalării refugiaților în situații de urgență”, care cuprinde, printre altele, următoarele măsuri: sprijinirea persoanelor deja recunoscute ca refugiați de către ICNUR; sprijinirea acțiunilor de urgență în cazul grupurilor de refugiați, identificate ca prioritare, care sunt sub atac armat și care se confruntă cu conjuncturi de vulnerabilitate extremă ce le pun în pericol viața; oferirea, acolo unde este necesar, de sprijin financiar suplimentar în timpul situațiilor de urgență pentru ICNUR și pentru organizațiile sale de legătură din statele membre și de la nivelul UE, |
| --- | --- |

H.

întrucât statele membre ar trebui încurajate să folosească fondurile ce vor fi disponibile în cadrul Fondului pentru azil și migrație și fondurile disponibile în cadrul acțiunii pregătitoare „Sprijinirea reinstalării refugiaților în situații de urgență”, care cuprinde, printre altele, următoarele măsuri: sprijinirea persoanelor deja recunoscute ca refugiați de către ICNUR; sprijinirea acțiunilor de urgență în cazul grupurilor de refugiați, identificate ca prioritare, care sunt sub atac armat și care se confruntă cu conjuncturi de vulnerabilitate extremă ce le pun în pericol viața; oferirea, acolo unde este necesar, de sprijin financiar suplimentar în timpul situațiilor de urgență pentru ICNUR și pentru organizațiile sale de legătură din statele membre și de la nivelul UE,

| I. | întrucât noua dramă care s-a petrecut la 3 octombrie 2013, în apropiere de Lampedusa, a provocat moartea a 130 de migranți și dispariția altor câteva sute; întrucât zeci de mii de migranți au murit în încercarea de a ajunge în UE, ceea ce ne reamintește, încă o dată, necesitatea de a face totul pentru a salva viețile aflate în pericol și nevoia ca statele membre să-și respecte obligațiile internaționale în materie de salvare pe mare; |
| --- | --- |

I.

întrucât noua dramă care s-a petrecut la 3 octombrie 2013, în apropiere de Lampedusa, a provocat moartea a 130 de migranți și dispariția altor câteva sute; întrucât zeci de mii de migranți au murit în încercarea de a ajunge în UE, ceea ce ne reamintește, încă o dată, necesitatea de a face totul pentru a salva viețile aflate în pericol și nevoia ca statele membre să-și respecte obligațiile internaționale în materie de salvare pe mare;

| 1. | este profund preocupat de criza umanitară continuă din Siria și de presiunile serioase pe care aceasta le exercită asupra țărilor vecine; își exprimă îngrijorarea că exodul de refugiați continuă să crească, neexistând semne că s-ar putea încheia curând; |
| --- | --- |

1.

este profund preocupat de criza umanitară continuă din Siria și de presiunile serioase pe care aceasta le exercită asupra țărilor vecine; își exprimă îngrijorarea că exodul de refugiați continuă să crească, neexistând semne că s-ar putea încheia curând;

| 2. | salută eforturile și solidaritatea autorităților din aceste țări, precum și generozitatea popoarelor lor în acordarea de asistență pentru refugiații din Siria; |
| --- | --- |

2.

salută eforturile și solidaritatea autorităților din aceste țări, precum și generozitatea popoarelor lor în acordarea de asistență pentru refugiații din Siria;

| 3. | salută politica ușilor deschise practicată de țările vecine Siriei și le îndeamnă să păstreze granițele deschise pentru toți refugiații care fug din Siria; |
| --- | --- |

3.

salută politica ușilor deschise practicată de țările vecine Siriei și le îndeamnă să păstreze granițele deschise pentru toți refugiații care fug din Siria;

| 4. | își exprimă îngrijorarea că un număr tot mai mare de sirieni își riscă viața, îmbarcându-se pe ambarcațiuni periculoase în Marea Mediterană spre UE; |
| --- | --- |

4.

își exprimă îngrijorarea că un număr tot mai mare de sirieni își riscă viața, îmbarcându-se pe ambarcațiuni periculoase în Marea Mediterană spre UE;

| 5. | salută faptul că UE și statele sale membre s-au angajat să ofere peste 1 miliard EUR pentru asistența umanitară și neumanitară pentru sirienii din interiorul și din afara Siriei; constată că UE este cel mai important donator de ajutor umanitar pentru criza siriană; invită UE să monitorizeze distribuirea acestei finanțări; |
| --- | --- |

5.

salută faptul că UE și statele sale membre s-au angajat să ofere peste 1 miliard EUR pentru asistența umanitară și neumanitară pentru sirienii din interiorul și din afara Siriei; constată că UE este cel mai important donator de ajutor umanitar pentru criza siriană; invită UE să monitorizeze distribuirea acestei finanțări;

| 6. | solicită UE să continue finanțarea generoasă a eforturilor umanitare și neumanitare, ca răspuns la nevoile poporului Sirian și ale refugiații din sirieni în țările vecine; |
| --- | --- |

6.

solicită UE să continue finanțarea generoasă a eforturilor umanitare și neumanitare, ca răspuns la nevoile poporului Sirian și ale refugiații din sirieni în țările vecine;

| 7. | încurajează statele membre să soluționeze nevoile acute prin reinstalare, în plus față de cotele naționale existente și prin admiterea umanitară de refugiați; încurajează statele membre să utilizeze fondurile încă disponibile pentru acțiuni pregătitoare/proiecte pilot privind relocarea; |
| --- | --- |

7.

încurajează statele membre să soluționeze nevoile acute prin reinstalare, în plus față de cotele naționale existente și prin admiterea umanitară de refugiați; încurajează statele membre să utilizeze fondurile încă disponibile pentru acțiuni pregătitoare/proiecte pilot privind relocarea;

| 8. | solicită comunității internaționale, UE și statelor membre să continue acordarea de sprijin ca răspuns la această criză umanitară excepțională și să se angajeze să ofere asistență eficientă pentru țările vecine Siriei; |
| --- | --- |

8.

solicită comunității internaționale, UE și statelor membre să continue acordarea de sprijin ca răspuns la această criză umanitară excepțională și să se angajeze să ofere asistență eficientă pentru țările vecine Siriei;

| 9. | solicită UE să convoace o conferință umanitară privind criza refugiaților sirieni, acordând prioritate acțiunilor îndreptate în țările gazdă din regiune (în special Liban, Iordania, Turcia și Irak), pentru a le sprijini în eforturile de găzduire a numărului din ce în ce mai mare de refugiați și de menținere a politicii ușilor deschise; subliniază că o astfel de conferință ar trebui să reunească toate instituțiile UE și organizațiile societății civile și să se concentreze pe eforturile umanitare și pe consolidarea rolului și implicării UE în eforturile diplomatice de încheiere a conflictului din Siria; |
| --- | --- |

9.

solicită UE să convoace o conferință umanitară privind criza refugiaților sirieni, acordând prioritate acțiunilor îndreptate în țările gazdă din regiune (în special Liban, Iordania, Turcia și Irak), pentru a le sprijini în eforturile de găzduire a numărului din ce în ce mai mare de refugiați și de menținere a politicii ușilor deschise; subliniază că o astfel de conferință ar trebui să reunească toate instituțiile UE și organizațiile societății civile și să se concentreze pe eforturile umanitare și pe consolidarea rolului și implicării UE în eforturile diplomatice de încheiere a conflictului din Siria;

| 10. | subliniază importanța explorării concrete, în acest moment, a posibilităților și oportunităților statelor membre de a face mai mult pentru a consolida protecția oferită poporului sirian; atrage atenția asupra nevoii de solidaritate și de consolidare proactivă a protecției oferite în UE, prin cooperare consolidată, informații partajate, consolidarea capacităților și dialogul la nivel de politici; |
| --- | --- |

10.

subliniază importanța explorării concrete, în acest moment, a posibilităților și oportunităților statelor membre de a face mai mult pentru a consolida protecția oferită poporului sirian; atrage atenția asupra nevoii de solidaritate și de consolidare proactivă a protecției oferite în UE, prin cooperare consolidată, informații partajate, consolidarea capacităților și dialogul la nivel de politici;

| 11. | salută consensul general existent între statele membre asupra nereturnării cetățenilor sirieni în Siria; subliniază, totuși, că e necesară o abordare mai coerentă, precum și o mai mare solidaritate cu statele membre care se confruntă cu presiuni deosebite în primirea refugiaților din Siria; solicită statelor membre să se asigure că toate prevederile diferitelor instrumente ale SECA sunt aplicate corect; |
| --- | --- |

11.

salută consensul general existent între statele membre asupra nereturnării cetățenilor sirieni în Siria; subliniază, totuși, că e necesară o abordare mai coerentă, precum și o mai mare solidaritate cu statele membre care se confruntă cu presiuni deosebite în primirea refugiaților din Siria; solicită statelor membre să se asigure că toate prevederile diferitelor instrumente ale SECA sunt aplicate corect;

| 12. | invită statele membre să exploreze toate legile și procedurile UE existente pentru asigurarea intrării în siguranță în UE, pentru a primi temporar sirienii care se refugiază din țara lor; remarcă faptul că intrarea legală în UE este preferabilă intrării ilegale care e mai periculoasă, și ar putea implica riscuri de trafic de ființe umane; constată că unele state membre au acordat sirienilor fie rezidență permanentă (Suedia), fie admitere temporară (Germania); |
| --- | --- |

12.

invită statele membre să exploreze toate legile și procedurile UE existente pentru asigurarea intrării în siguranță în UE, pentru a primi temporar sirienii care se refugiază din țara lor; remarcă faptul că intrarea legală în UE este preferabilă intrării ilegale care e mai periculoasă, și ar putea implica riscuri de trafic de ființe umane; constată că unele state membre au acordat sirienilor fie rezidență permanentă (Suedia), fie admitere temporară (Germania);

| 13. | reamintește statelor membre că sirienii ce fug din fața conflictului și care solicită protecție internațională ar trebui îndrumați către autoritățile naționale competente în materie de azil și ar trebui să li se ofere acces la proceduri de azil echitabile și eficiente; |
| --- | --- |

13.

reamintește statelor membre că sirienii ce fug din fața conflictului și care solicită protecție internațională ar trebui îndrumați către autoritățile naționale competente în materie de azil și ar trebui să li se ofere acces la proceduri de azil echitabile și eficiente;

| 14. | solicită UE să ia măsuri adecvate, responsabile în ceea ce privește posibilul flux de refugiați în statele sale membre; invită Comisia și statele membre să continue monitorizarea situației actuale și să elaboreze planificarea de urgență, luând în considerare inclusiv posibilitatea de a aplica Directiva privind protecția temporară (8), dacă și când este cazul; |
| --- | --- |

14.

solicită UE să ia măsuri adecvate, responsabile în ceea ce privește posibilul flux de refugiați în statele sale membre; invită Comisia și statele membre să continue monitorizarea situației actuale și să elaboreze planificarea de urgență, luând în considerare inclusiv posibilitatea de a aplica Directiva privind protecția temporară (8), dacă și când este cazul;

| 15. | reamintește statelor membre obligația de a salva migranții pe mare și le solicită acelora care nu și-au respectat obligațiile internaționale să înceteze de a mai returna ambarcațiile cu migranți la bord; |
| --- | --- |

15.

reamintește statelor membre obligația de a salva migranții pe mare și le solicită acelora care nu și-au respectat obligațiile internaționale să înceteze de a mai returna ambarcațiile cu migranți la bord;

| 16. | invită statele membre să respecte principiul nereturnării, în conformitate cu dreptul internațional și legislația UE existente; lansează un apel adresat statelor membre de a înceta imediat orice practici de detenție abuzivă și prelungită care încalcă dreptul internațional şi european și reamintește că măsurile de reținere a migranților trebuie să fie întotdeauna însoțite de o decizie administrativă, motivate corect și limitate la o durată determinată; |
| --- | --- |

16.

invită statele membre să respecte principiul nereturnării, în conformitate cu dreptul internațional și legislația UE existente; lansează un apel adresat statelor membre de a înceta imediat orice practici de detenție abuzivă și prelungită care încalcă dreptul internațional şi european și reamintește că măsurile de reținere a migranților trebuie să fie întotdeauna însoțite de o decizie administrativă, motivate corect și limitate la o durată determinată;

| 17. | invită comisiile sale competente să continue monitorizarea situației din Siria și din țările învecinate, precum și a măsurilor luate de statele membre în acest sens; |
| --- | --- |

17.

invită comisiile sale competente să continue monitorizarea situației din Siria și din țările învecinate, precum și a măsurilor luate de statele membre în acest sens;

| 18. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înalt Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, parlamentelor și guvernelor statelor membre, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Înaltului Comisar ONU pentru Refugiați, Secretarului General al Ligii Arabe, Parlamentului și Guvernului Republicii Arabe Siriene, precum și parlamentelor și guvernelor din țările vecine Siriei și tuturor părțile implicate în conflictul din Siria. |
| --- | --- |

18.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înalt Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, parlamentelor și guvernelor statelor membre, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Înaltului Comisar ONU pentru Refugiați, Secretarului General al Ligii Arabe, Parlamentului și Guvernului Republicii Arabe Siriene, precum și parlamentelor și guvernelor din țările vecine Siriei și tuturor părțile implicate în conflictul din Siria.

---

(1)  JO C 249 E, 30.8.2013, p. 37.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0351.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0223.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0378.

(5)  http://www.unhcr.org/51b7149c9.html

(6)  Regulamentul (CE) nr. 810/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind instituirea unui cod comunitar de vize (Codul de vize) (JO L 243, 15.9.2009, p. 1).

(7)  Regulamentul (CE) nr. 562/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 martie 2006 de instituire a unui Cod comunitar privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul Frontierelor Schengen) (JO L 105, 13.4.2006, p. 1).

(8)  Directiva 2001/55/CE a Consiliului din 20 iulie 2001 privind standardele minime pentru acordarea protecției temporare, în cazul unui aflux masiv de persoane strămutate, și măsurile de promovare a unui echilibru între eforturile statelor membre pentru primirea acestor persoane și suportarea consecințelor acestei primiri (JO L 212, 7.8.2001, p. 12).

---

10 octombrie 2013

| 19.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 181/61 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 181/61

---

P7_TA(2013)0418

Presupusa folosire a unor țări europene de către CIA pentru transportarea și deținerea ilegală de prizonieri

Rezoluţia Parlamentului European din 10 octombrie 2013 referitoare la presupusa folosire a unor țări europene de către CIA pentru transportarea și deținerea ilegală de prizonieri (2013/2702(RSP))

(2016/C 181/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO) din 13 decembrie 2012 prin care se condamnă fosta Republică iugoslavă a Macedoniei (FYROM) pentru încălcările „extrem de grave” ale Convenției europene a drepturilor omului (articolele 3, 5, 8 și 13) pe durata acțiunii transfer cu caracter extraordinar al lui Khaled El-Masri, |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO) din 13 decembrie 2012 prin care se condamnă fosta Republică iugoslavă a Macedoniei (FYROM) pentru încălcările „extrem de grave” ale Convenției europene a drepturilor omului (articolele 3, 5, 8 și 13) pe durata acțiunii transfer cu caracter extraordinar al lui Khaled El-Masri,

| — | având în vedere următoarele cauze aflate pe rolul CEDO: Al-Nashiri/Polonia, Abu Zubaydah/Lituania, Abu Zubaydah/Polonia și Nasr și Ghali/Italia; având în vedere plângerea depusă de dl Al Nashiri împotriva României în august 2012 și plângerea depusă de Institutul de Monitorizare a Drepturilor Omului (Human Rights Monitoring Institute – HRMI) și de Open Society Justice Initiative împotriva Lituaniei în decembrie 2012 pentru încălcarea dreptului la informare și a dreptului la exercitarea unor căi de atac eficiente, |
| --- | --- |

—

având în vedere următoarele cauze aflate pe rolul CEDO: Al-Nashiri/Polonia, Abu Zubaydah/Lituania, Abu Zubaydah/Polonia și Nasr și Ghali/Italia; având în vedere plângerea depusă de dl Al Nashiri împotriva României în august 2012 și plângerea depusă de Institutul de Monitorizare a Drepturilor Omului (Human Rights Monitoring Institute – HRMI) și de Open Society Justice Initiative împotriva Lituaniei în decembrie 2012 pentru încălcarea dreptului la informare și a dreptului la exercitarea unor căi de atac eficiente,

| — | având în vedere hotărârea Curții Supreme a Italiei din septembrie 2012 prin care se confirmă condamnarea a 23 de cetățeni ai SUA pentru răpirea, în 2003, a lui Abu Omar, inclusiv a lui Robert Seldon Lady, fost șef al secției CIA din Milano, care a fost condamnat la nouă ani de închisoare, |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea Curții Supreme a Italiei din septembrie 2012 prin care se confirmă condamnarea a 23 de cetățeni ai SUA pentru răpirea, în 2003, a lui Abu Omar, inclusiv a lui Robert Seldon Lady, fost șef al secției CIA din Milano, care a fost condamnat la nouă ani de închisoare,

| — | având în vedere hotărârea Curții de Apel din Milano din februarie 2013 prin care au fost condamnați de la șase la șapte ani de închisoare alți trei agenți ai CIA (1) care fuseseră anterior considerați ca beneficiind de imunitate diplomatică; având în vedere hotărârea aceleiași instanțe prin care au fost condamnați Nicolò Pollari, fostul șef al Serviciului italian de informații și securitate militară (SISMI), la zece ani de închisoare, fostul șef adjunct al SISMI, Marco Mancini, la nouă ani de închisoare, și trei agenți ai SISMI la câte șase ani fiecare, |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea Curții de Apel din Milano din februarie 2013 prin care au fost condamnați de la șase la șapte ani de închisoare alți trei agenți ai CIA (1) care fuseseră anterior considerați ca beneficiind de imunitate diplomatică; având în vedere hotărârea aceleiași instanțe prin care au fost condamnați Nicolò Pollari, fostul șef al Serviciului italian de informații și securitate militară (SISMI), la zece ani de închisoare, fostul șef adjunct al SISMI, Marco Mancini, la nouă ani de închisoare, și trei agenți ai SISMI la câte șase ani fiecare,

| — | având în vedere decizia din 5 aprilie 2013 a Președintelui Italiei de a-l grația pe colonelul american Joseph Romano, care a fusese condamnat în Italia pentru implicarea sa în răpirea lui Abu Omar în această țară, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia din 5 aprilie 2013 a Președintelui Italiei de a-l grația pe colonelul american Joseph Romano, care a fusese condamnat în Italia pentru implicarea sa în răpirea lui Abu Omar în această țară,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 septembrie 2012 referitoare la presupusa folosire a unor țări europene de către CIA pentru transportarea și deținerea ilegală de prizonieri: monitorizarea raportului Comisiei TDIP a Parlamentului European (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 septembrie 2012 referitoare la presupusa folosire a unor țări europene de către CIA pentru transportarea și deținerea ilegală de prizonieri: monitorizarea raportului Comisiei TDIP a Parlamentului European (2),

| — | având în vedere documentele trimise de Comisie raportorului, printre care scrisorile fără caracter specific unei anumite țări trimise în martie 2013 tuturor statelor membre, la care au răspuns numai câteva state membre (Finlanda, Ungaria, Spania și Lituania), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentele trimise de Comisie raportorului, printre care scrisorile fără caracter specific unei anumite țări trimise în martie 2013 tuturor statelor membre, la care au răspuns numai câteva state membre (Finlanda, Ungaria, Spania și Lituania),

| — | având în vedere rezoluțiile sale referitoare la Guantánamo, cea mai recentă fiind cea din 23 mai 2013 referitoare la „Guantánamo: deținuții aflați în greva foamei” (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale referitoare la Guantánamo, cea mai recentă fiind cea din 23 mai 2013 referitoare la „Guantánamo: deținuții aflați în greva foamei” (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 decembrie 2012 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană (2010-2011) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 decembrie 2012 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană (2010-2011) (4),

| — | având în vedere datele privind zborurile, primite de la Eurocontrol până în septembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere datele privind zborurile, primite de la Eurocontrol până în septembrie 2012,

| — | având în vedere cererea de cooperare pentru dezvăluirea datelor legate de zboruri trimisă de raportor în aprilie 2013 Agenției pentru Siguranța Navigației Aeriene din Africa și Madagascar (ASECNA) și răspunsul pozitiv primit în iunie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de cooperare pentru dezvăluirea datelor legate de zboruri trimisă de raportor în aprilie 2013 Agenției pentru Siguranța Navigației Aeriene din Africa și Madagascar (ASECNA) și răspunsul pozitiv primit în iunie 2013,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului privind drepturile fundamentale și statul de drept și privind raportul pe 2012 al Comisiei referitor la aplicarea Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (Luxemburg, 6–7 iunie 2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului privind drepturile fundamentale și statul de drept și privind raportul pe 2012 al Comisiei referitor la aplicarea Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (Luxemburg, 6–7 iunie 2013),

| — | având în vedere „Programul de la Stockholm – o Europă deschisă și sigură în serviciul cetățenilor și pentru protecția acestora (2010-2014)”, |
| --- | --- |

—

având în vedere „Programul de la Stockholm – o Europă deschisă și sigură în serviciul cetățenilor și pentru protecția acestora (2010-2014)”,

| — | având în vedere numeroasele rapoarte din mass-media și numeroasele acte de investigație jurnalistică, în special, dar fără a se limita la acestea, acțiunile de investigație difuzate pe canalul de televiziune Antena 1 din România în aprilie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere numeroasele rapoarte din mass-media și numeroasele acte de investigație jurnalistică, în special, dar fără a se limita la acestea, acțiunile de investigație difuzate pe canalul de televiziune Antena 1 din România în aprilie 2013,

| — | având în vedere cercetările și investigațiile realizate în special de Interights, Redress and Reprieve, dar și rapoartele realizate de la adoptarea rezoluției Parlamentului din 11 septembrie 2012 de către anchetatori independenți, organizații ale societății civile și organizații naționale și internaționale neguvernamentale, în special raportul Open Society Justice Initiative intitulat „Globalizarea torturii: Deținerea secretă de prizonieri și transferurile cu caracter extraordinar efectuate de CIA” (Globalising Torture: CIA Secret Detention and Extraordinary Rendition) (februarie 2013), studiul independent bipartit realizat în SUA de grupul operativ pentru tratamentul deținuților al Constitution Project (aprilie 2013), Baza de date cu zborurile efectuate în scop de transfer al prizonierilor (Rendition Flights Database) publicată de site-ul academic britanic The Rendition Project (mai 2013), raportul Amnesty International intitulat „Dezvăluirea adevărului: Implicarea Poloniei în operațiunile de detenție secretă ale CIA” (Unlock the truth: Poland’s involvement in CIA secret detention) (iunie 2013), precum și scrisoarea trimisă de organizația Human Rights Watch autorităților lituaniene în iunie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere cercetările și investigațiile realizate în special de Interights, Redress and Reprieve, dar și rapoartele realizate de la adoptarea rezoluției Parlamentului din 11 septembrie 2012 de către anchetatori independenți, organizații ale societății civile și organizații naționale și internaționale neguvernamentale, în special raportul Open Society Justice Initiative intitulat „Globalizarea torturii: Deținerea secretă de prizonieri și transferurile cu caracter extraordinar efectuate de CIA” (Globalising Torture: CIA Secret Detention and Extraordinary Rendition) (februarie 2013), studiul independent bipartit realizat în SUA de grupul operativ pentru tratamentul deținuților al Constitution Project (aprilie 2013), Baza de date cu zborurile efectuate în scop de transfer al prizonierilor (Rendition Flights Database) publicată de site-ul academic britanic The Rendition Project (mai 2013), raportul Amnesty International intitulat „Dezvăluirea adevărului: Implicarea Poloniei în operațiunile de detenție secretă ale CIA” (Unlock the truth: Poland’s involvement in CIA secret detention) (iunie 2013), precum și scrisoarea trimisă de organizația Human Rights Watch autorităților lituaniene în iunie 2013,

| — | având în vedere întrebările prezentate de Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și Comisia pentru afaceri externe (O-000079/2013 – B7-0215/2013 şi O-000080/2013 – B7-0216/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebările prezentate de Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și Comisia pentru afaceri externe (O-000079/2013 – B7-0215/2013 şi O-000080/2013 – B7-0216/2013),

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât respectarea drepturilor fundamentale este un element fundamental al politicilor eficiente de combatere a terorismului, |
| --- | --- |

A.

întrucât respectarea drepturilor fundamentale este un element fundamental al politicilor eficiente de combatere a terorismului,

| B. | întrucât Parlamentul a condamnat programele de transfer și de detenție secretă conduse de SUA prin intermediul CIA, care au implicat multiple încălcări ale drepturilor omului, inclusiv detenția ilegală și arbitrară, tortura și alte rele tratamente, încălcarea principiului nereturnării, precum și dispariția forțată prin utilizarea de către CIA a spațiului aerian și a teritoriului european; întrucât Parlamentul a cerut în mod repetat să se realizeze investigații complete privind colaborarea unor guverne și agenții naționale la programele CIA; |
| --- | --- |

B.

întrucât Parlamentul a condamnat programele de transfer și de detenție secretă conduse de SUA prin intermediul CIA, care au implicat multiple încălcări ale drepturilor omului, inclusiv detenția ilegală și arbitrară, tortura și alte rele tratamente, încălcarea principiului nereturnării, precum și dispariția forțată prin utilizarea de către CIA a spațiului aerian și a teritoriului european; întrucât Parlamentul a cerut în mod repetat să se realizeze investigații complete privind colaborarea unor guverne și agenții naționale la programele CIA;

| C. | întrucât Parlamentul s-a angajat să continue mandatul care i-a fost acordat de Comisia temporară, în conformitate cu articolele 2, 6 și 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană, și a încredințat comisiilor sale competente sarcina de a prezenta acest subiect Parlamentului în ședință plenară la un an de la adoptarea rezoluției din 11 septembrie 2012 menționate mai sus, deoarece a considerat că este esențial să se evalueze în ce măsură recomandările adoptate de Parlament au fost puse în aplicare; |
| --- | --- |

C.

întrucât Parlamentul s-a angajat să continue mandatul care i-a fost acordat de Comisia temporară, în conformitate cu articolele 2, 6 și 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană, și a încredințat comisiilor sale competente sarcina de a prezenta acest subiect Parlamentului în ședință plenară la un an de la adoptarea rezoluției din 11 septembrie 2012 menționate mai sus, deoarece a considerat că este esențial să se evalueze în ce măsură recomandările adoptate de Parlament au fost puse în aplicare;

| D. | întrucât stabilirea răspunderii în cazul predărilor este esențială pentru a promova și a apăra în mod eficace drepturile omului în cadrul politicii interne și externe a UE și pentru a garanta existența unor politici de securitate eficiente și legitime, care să respecte statul de drept; întrucât instituțiile UE s-au angajat recent într-o dezbatere cu privire la modul în care UE poate apăra și promova mai bine drepturile fundamentale și statul de drept; |
| --- | --- |

D.

întrucât stabilirea răspunderii în cazul predărilor este esențială pentru a promova și a apăra în mod eficace drepturile omului în cadrul politicii interne și externe a UE și pentru a garanta existența unor politici de securitate eficiente și legitime, care să respecte statul de drept; întrucât instituțiile UE s-au angajat recent într-o dezbatere cu privire la modul în care UE poate apăra și promova mai bine drepturile fundamentale și statul de drept;

| E. | întrucât nu au existat răspunsuri substanțiale la recomandările Parlamentului din partea Consiliului sau a Comisiei; |
| --- | --- |

E.

întrucât nu au existat răspunsuri substanțiale la recomandările Parlamentului din partea Consiliului sau a Comisiei;

| F. | întrucât autoritățile lituaniene și-au reafirmat angajamentul de a redeschide ancheta penală referitoare la implicarea Lituaniei în programul CIA în cazul în care vor apărea elemente noi, însă până în prezent nu au efectuat niciun demers în acest sens; întrucât, în cadrul observațiilor transmise la CEDO în cauza Abu Zubaydah, autoritățile lituaniene au dat dovadă de carențe grave în investigațiile întreprinse și s-au arătat incapabile să înțeleagă sensul noilor informații; întrucât Lituania deține președinția Consiliului Uniunii Europene în a doua jumătate a anului 2013; întrucât, la 13 septembrie 2013, Procurorul General lituanian a primit o plângere prin care se solicita deschiderea unei anchete pe baza suspiciunilor că Mustafa al-Hawsawi, care face actualmente obiectul unui proces în fața comisiei militare la Guantanamo Bay, ar fi fost transferat ilegal în Lituania, unde ar fi deținut în secret și torturat, ca parte a programului condus de CIA; |
| --- | --- |

F.

întrucât autoritățile lituaniene și-au reafirmat angajamentul de a redeschide ancheta penală referitoare la implicarea Lituaniei în programul CIA în cazul în care vor apărea elemente noi, însă până în prezent nu au efectuat niciun demers în acest sens; întrucât, în cadrul observațiilor transmise la CEDO în cauza Abu Zubaydah, autoritățile lituaniene au dat dovadă de carențe grave în investigațiile întreprinse și s-au arătat incapabile să înțeleagă sensul noilor informații; întrucât Lituania deține președinția Consiliului Uniunii Europene în a doua jumătate a anului 2013; întrucât, la 13 septembrie 2013, Procurorul General lituanian a primit o plângere prin care se solicita deschiderea unei anchete pe baza suspiciunilor că Mustafa al-Hawsawi, care face actualmente obiectul unui proces în fața comisiei militare la Guantanamo Bay, ar fi fost transferat ilegal în Lituania, unde ar fi deținut în secret și torturat, ca parte a programului condus de CIA;

| G. | întrucât acțiunile minuțioase de investigație difuzate pe canalul de televiziune românesc Antena 1 în aprilie 2013 au prezentat indicații suplimentare referitoare la rolul central al României în cadrul rețelei de închisori; întrucât fostul consilier pe probleme de siguranță națională, Ioan Talpeș, a afirmat că România a pus la dispoziția CIA sprijin logistic; întrucât un fost senator român a recunoscut caracterul limitat al anchetei parlamentare anterioare și a solicitat procurorilor să inițieze proceduri judiciare; |
| --- | --- |

G.

întrucât acțiunile minuțioase de investigație difuzate pe canalul de televiziune românesc Antena 1 în aprilie 2013 au prezentat indicații suplimentare referitoare la rolul central al României în cadrul rețelei de închisori; întrucât fostul consilier pe probleme de siguranță națională, Ioan Talpeș, a afirmat că România a pus la dispoziția CIA sprijin logistic; întrucât un fost senator român a recunoscut caracterul limitat al anchetei parlamentare anterioare și a solicitat procurorilor să inițieze proceduri judiciare;

| H. | întrucât la 11 iunie 2013 procuratura poloneză a fost sesizată cu o cerere privind recunoașterea oficială a unei a treia persoane, yemenitul Walid Mohammed Bin Attash, ca victimă, deoarece fusese arestat ilegal în Pakistan în 2003 și ținut într-o închisoare secretă în Polonia din iunie până în septembrie 2003, de unde a fost transportat la Guantánamo, unde se află și în prezent; întrucât procurorii polonezi au prelungit până în octombrie 2013 ancheta penală; |
| --- | --- |

H.

întrucât la 11 iunie 2013 procuratura poloneză a fost sesizată cu o cerere privind recunoașterea oficială a unei a treia persoane, yemenitul Walid Mohammed Bin Attash, ca victimă, deoarece fusese arestat ilegal în Pakistan în 2003 și ținut într-o închisoare secretă în Polonia din iunie până în septembrie 2003, de unde a fost transportat la Guantánamo, unde se află și în prezent; întrucât procurorii polonezi au prelungit până în octombrie 2013 ancheta penală;

| I. | întrucât autoritățile britanice pun piedici procedurale în calea acțiunii civile intentate de libianul Abdel Hakim Belhadj în Regatul Unit, care pretinde că fost trimis de CIA cu sprijin britanic în Libia spre a fi torturat, și și-au exprimat intenția de a audia acest caz cu ușile închise; |
| --- | --- |

I.

întrucât autoritățile britanice pun piedici procedurale în calea acțiunii civile intentate de libianul Abdel Hakim Belhadj în Regatul Unit, care pretinde că fost trimis de CIA cu sprijin britanic în Libia spre a fi torturat, și și-au exprimat intenția de a audia acest caz cu ușile închise;

| J. | întrucât, în decembrie 2012, Italia a emis un mandat internațional de arestare împotriva lui Robert Seldon Lady, care a fost arestat în Panama în iulie 2013; întrucât cererea de extrădare prezentată de Italia nu a fost acceptată de Panama și întrucât Robert Seldon Lady a fost returnat în SUA în iulie 2013; întrucât președintele Italiei a hotărât la 5 aprilie 2013 grațierea colonelului american Joseph Romano, care fusese condamnat de o instanță italiană pentru implicarea sa în răpirea lui Abu Omar în Italia; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în decembrie 2012, Italia a emis un mandat internațional de arestare împotriva lui Robert Seldon Lady, care a fost arestat în Panama în iulie 2013; întrucât cererea de extrădare prezentată de Italia nu a fost acceptată de Panama și întrucât Robert Seldon Lady a fost returnat în SUA în iulie 2013; întrucât președintele Italiei a hotărât la 5 aprilie 2013 grațierea colonelului american Joseph Romano, care fusese condamnat de o instanță italiană pentru implicarea sa în răpirea lui Abu Omar în Italia;

| K. | întrucât în noiembrie 2012, Avocatul Poporului din cadrul Parlamentului Finlandei a început o anchetă privind utilizarea teritoriului și a spațiului aerian finlandez, dar și a sistemelor de înregistrare a zborurilor din această țară pentru programul CIA de transfer al deținuților, a trimis cereri scrise detaliate de informare către 15 agenții guvernamentale și a cerut, de asemenea, autorităților lituaniene să ofere informații specifice cu privire la zborurile legate de aceste operațiuni; |
| --- | --- |

K.

întrucât în noiembrie 2012, Avocatul Poporului din cadrul Parlamentului Finlandei a început o anchetă privind utilizarea teritoriului și a spațiului aerian finlandez, dar și a sistemelor de înregistrare a zborurilor din această țară pentru programul CIA de transfer al deținuților, a trimis cereri scrise detaliate de informare către 15 agenții guvernamentale și a cerut, de asemenea, autorităților lituaniene să ofere informații specifice cu privire la zborurile legate de aceste operațiuni;

| L. | întrucât ancheta desfășurată de Danemarca până în mai 2012 nu constituie o investigație independentă, imparțială, detaliată și eficientă, conform cerințelor din legislația și standardele internaționale în materie de drepturile omului, date fiind lipsa de competențe suficiente și domeniul său limitat de analiză; |
| --- | --- |

L.

întrucât ancheta desfășurată de Danemarca până în mai 2012 nu constituie o investigație independentă, imparțială, detaliată și eficientă, conform cerințelor din legislația și standardele internaționale în materie de drepturile omului, date fiind lipsa de competențe suficiente și domeniul său limitat de analiză;

| M. | întrucât numai două state membre (Germania și Regatul Unit) au răspuns la scrisorile de monitorizare trimise către opt state membre (Franța, Germania, Italia, Lituania, Polonia, România, Suedia și Regatul Unit) de către departamentul de Proceduri speciale a ONU, prin care se cereau informații suplimentare în urma studiului comun al ONU privind practicile globale legate de detenția secretă în contextul luptei împotriva terorismului (5); |
| --- | --- |

M.

întrucât numai două state membre (Germania și Regatul Unit) au răspuns la scrisorile de monitorizare trimise către opt state membre (Franța, Germania, Italia, Lituania, Polonia, România, Suedia și Regatul Unit) de către departamentul de Proceduri speciale a ONU, prin care se cereau informații suplimentare în urma studiului comun al ONU privind practicile globale legate de detenția secretă în contextul luptei împotriva terorismului (5);

| N. | întrucât Președintele SUA, Barack Obama, și-a reafirmat angajamentul de a închide închisoarea de la Guantánamo, anunțând la 23 mai 2013 că va reîncepe eliberarea deținuților și va ridica moratoriul privind eliberarea prizonierilor yemeniți care au fost deja considerați că pot fi transferați în siguranță în Yemen, în ciuda rezistenței întâmpinate din partea Congresului SUA; întrucât autoritățile SUA trebuie să își onoreze obligațiile internaționale și să îl condamne pe Robert Seldon Lady; |
| --- | --- |

N.

întrucât Președintele SUA, Barack Obama, și-a reafirmat angajamentul de a închide închisoarea de la Guantánamo, anunțând la 23 mai 2013 că va reîncepe eliberarea deținuților și va ridica moratoriul privind eliberarea prizonierilor yemeniți care au fost deja considerați că pot fi transferați în siguranță în Yemen, în ciuda rezistenței întâmpinate din partea Congresului SUA; întrucât autoritățile SUA trebuie să își onoreze obligațiile internaționale și să îl condamne pe Robert Seldon Lady;

| O. | întrucât, în declarația de deschidere prezentată la cea de-a 23-a sesiune a Consiliului pentru Drepturile Omului (Geneva, mai 2013), Înaltul Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Navi Pillay, a citat rezoluția susmenționată a Parlamentului din 11 septembrie 2012 prin care se solicită „investigații credibile și independente” care să reprezinte „un prim pas vital spre stabilirea responsabilității”, statele fiind îndemnate să „acționeze cu prioritate în acest scop”; |
| --- | --- |

O.

întrucât, în declarația de deschidere prezentată la cea de-a 23-a sesiune a Consiliului pentru Drepturile Omului (Geneva, mai 2013), Înaltul Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Navi Pillay, a citat rezoluția susmenționată a Parlamentului din 11 septembrie 2012 prin care se solicită „investigații credibile și independente” care să reprezinte „un prim pas vital spre stabilirea responsabilității”, statele fiind îndemnate să „acționeze cu prioritate în acest scop”;

| P. | întrucât, în Raportul său anual pe 2013 (6), Raportorul special al ONU pentru promovarea și apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale în cursul acțiunilor de combatere a terorismului, Ben Emmerson, a citat activitatea Parlamentului și a aprobat unele dintre recomandările făcute în rezoluția Parlamentului din 11 septembrie 2012, menționată anterior, |
| --- | --- |

P.

întrucât, în Raportul său anual pe 2013 (6), Raportorul special al ONU pentru promovarea și apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale în cursul acțiunilor de combatere a terorismului, Ben Emmerson, a citat activitatea Parlamentului și a aprobat unele dintre recomandările făcute în rezoluția Parlamentului din 11 septembrie 2012, menționată anterior,

| 1. | regretă profund faptul că nu s-au pus în aplicare recomandările cuprinse în rezoluția susmenționată a Parlamentului din 11 septembrie 2012, în special de către Consiliu, Comisie, guvernele statelor membre, ale țărilor candidate și ale țărilor asociate, de către NATO și autoritățile Statelor Unite, în special având în vedere încălcările grave ale drepturilor fundamentale suferite de victimele programelor CIA; |
| --- | --- |

1.

regretă profund faptul că nu s-au pus în aplicare recomandările cuprinse în rezoluția susmenționată a Parlamentului din 11 septembrie 2012, în special de către Consiliu, Comisie, guvernele statelor membre, ale țărilor candidate și ale țărilor asociate, de către NATO și autoritățile Statelor Unite, în special având în vedere încălcările grave ale drepturilor fundamentale suferite de victimele programelor CIA;

| 2. | consideră că climatul de impunitate de care beneficiază programele CIA a permis continuarea încălcărilor drepturilor fundamentale în cadrul politicilor de combatere a terorismului ale UE și ale SUA, după cum a fost dovedit de activitățile de spionaj în masă întreprinse în cadrul Agenției Naționale de Securitate a SUA și de activitățile diferitelor organe de supraveghere din diverse state membre, care sunt actualmente analizate de Parlament; |
| --- | --- |

2.

consideră că climatul de impunitate de care beneficiază programele CIA a permis continuarea încălcărilor drepturilor fundamentale în cadrul politicilor de combatere a terorismului ale UE și ale SUA, după cum a fost dovedit de activitățile de spionaj în masă întreprinse în cadrul Agenției Naționale de Securitate a SUA și de activitățile diferitelor organe de supraveghere din diverse state membre, care sunt actualmente analizate de Parlament;

Procesul de asumare a răspunderii în statele membre

| 3. | reiterează apelul adresat statelor membre care nu și-au îndeplinit încă obligația de a desfășura anchete independente și eficiente să investigheze încălcările drepturilor omului, ținând seama de toate dovezile noi care au ieșit la lumină, și să dezvăluie toate informațiile necesare privind toate zborurile suspecte asociate cu CIA și teritoriul acestora; solicită, în special, statelor membre să investigheze dacă au avut loc operațiuni din cadrul programului CIA în decursul cărora au fost ținute persoane în centre secrete de pe teritoriul lor; solicită statelor membre în cauză (Franța, Italia, Lituania, Polonia, România și Suedia) să răspundă la scrisorile trimise de departamentul de Proceduri speciale al ONU; |
| --- | --- |

3.

reiterează apelul adresat statelor membre care nu și-au îndeplinit încă obligația de a desfășura anchete independente și eficiente să investigheze încălcările drepturilor omului, ținând seama de toate dovezile noi care au ieșit la lumină, și să dezvăluie toate informațiile necesare privind toate zborurile suspecte asociate cu CIA și teritoriul acestora; solicită, în special, statelor membre să investigheze dacă au avut loc operațiuni din cadrul programului CIA în decursul cărora au fost ținute persoane în centre secrete de pe teritoriul lor; solicită statelor membre în cauză (Franța, Italia, Lituania, Polonia, România și Suedia) să răspundă la scrisorile trimise de departamentul de Proceduri speciale al ONU;

| 4. | îndeamnă Lituania să redeschisă anchetele penale referitoare la centrele de detenție secrete ale CIA și să desfășoare o investigația riguroasă ținând seama de toate dovezile faptice care au fost dezvăluite, în special în ceea ce privește cazul de la CEDO Abu Zubaydah/Lituania; solicită Lituaniei să permită anchetatorilor să desfășoare o examinare atentă a rețelei de zboruri efectuate în scopuri de transfer al deținuților și să contacteze persoane cunoscute în mod public ca aflându-se printre organizatorii sau participanții la respectivele zboruri; solicită autorităților lituaniene să realizeze examene medico-legale ale locurilor de detenție, precum și analiza convorbirilor telefonice; îndeamnă autoritățile lituaniene să coopereze cu CEDO în cazurile Abu Zubaydah/Lituania și HRMI/Lituania; solicită Lituaniei ca, în contextul redeschiderii anchetelor penale, să aibă în vedere cererile de consultare sau de participare la anchete din partea altor posibile victime; îndeamnă Lituania să răspundă integral la cererile de informații venite din partea altor state membre ale UE, în special la cererea de informații primită din partea Avocatului Poporului din Finlanda cu privire la un zbor sau la mai multe zboruri care ar putea lega Finlanda și Lituania de o posibilă rută folosită pentru transferul prizonierilor CIA; îndeamnă Procurorul General lituanian să desfășoare o anchetă referitoare la plângerea lui Mustafa al-Hawsawi; |
| --- | --- |

4.

îndeamnă Lituania să redeschisă anchetele penale referitoare la centrele de detenție secrete ale CIA și să desfășoare o investigația riguroasă ținând seama de toate dovezile faptice care au fost dezvăluite, în special în ceea ce privește cazul de la CEDO Abu Zubaydah/Lituania; solicită Lituaniei să permită anchetatorilor să desfășoare o examinare atentă a rețelei de zboruri efectuate în scopuri de transfer al deținuților și să contacteze persoane cunoscute în mod public ca aflându-se printre organizatorii sau participanții la respectivele zboruri; solicită autorităților lituaniene să realizeze examene medico-legale ale locurilor de detenție, precum și analiza convorbirilor telefonice; îndeamnă autoritățile lituaniene să coopereze cu CEDO în cazurile Abu Zubaydah/Lituania și HRMI/Lituania; solicită Lituaniei ca, în contextul redeschiderii anchetelor penale, să aibă în vedere cererile de consultare sau de participare la anchete din partea altor posibile victime; îndeamnă Lituania să răspundă integral la cererile de informații venite din partea altor state membre ale UE, în special la cererea de informații primită din partea Avocatului Poporului din Finlanda cu privire la un zbor sau la mai multe zboruri care ar putea lega Finlanda și Lituania de o posibilă rută folosită pentru transferul prizonierilor CIA; îndeamnă Procurorul General lituanian să desfășoare o anchetă referitoare la plângerea lui Mustafa al-Hawsawi;

| 5. | îndeamnă autoritățile române să deschidă rapid o anchetă independentă, imparțială, cuprinzătoare și eficientă, să găsească toate documentele lipsă din anchetele parlamentare și să coopereze pe deplin cu CEDO în cazul Al Nashiri/România; cere României să își respecte pe deplin obligațiile privind drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

5.

îndeamnă autoritățile române să deschidă rapid o anchetă independentă, imparțială, cuprinzătoare și eficientă, să găsească toate documentele lipsă din anchetele parlamentare și să coopereze pe deplin cu CEDO în cazul Al Nashiri/România; cere României să își respecte pe deplin obligațiile privind drepturile fundamentale;

| 6. | solicită Poloniei să își continue ancheta într-un mod mai transparent, în special prezentând dovezi ale acțiunilor concrete întreprinse, permițând reprezentanților victimelor să își reprezinte cu adevărat clienții și dându-le dreptul de a avea acces la toate materialele secrete relevante și de a acționa pe baza materialelor colectate; solicită autorităților poloneze să înceapă urmărirea penală împotriva oricărui actor reprezentând statul implicat; îndeamnă Procurorul General al Poloniei ca, în mod urgent, să analizeze cererea lui Walid Bin Attash și să ajungă la o decizie; solicită Poloniei să coopereze strâns cu CEDO în cazurile Al-Nashiri/Polonia și Abu Zubaydah/Polonia; |
| --- | --- |

6.

solicită Poloniei să își continue ancheta într-un mod mai transparent, în special prezentând dovezi ale acțiunilor concrete întreprinse, permițând reprezentanților victimelor să își reprezinte cu adevărat clienții și dându-le dreptul de a avea acces la toate materialele secrete relevante și de a acționa pe baza materialelor colectate; solicită autorităților poloneze să înceapă urmărirea penală împotriva oricărui actor reprezentând statul implicat; îndeamnă Procurorul General al Poloniei ca, în mod urgent, să analizeze cererea lui Walid Bin Attash și să ajungă la o decizie; solicită Poloniei să coopereze strâns cu CEDO în cazurile Al-Nashiri/Polonia și Abu Zubaydah/Polonia;

| 7. | solicită autorităților britanice să coopereze întru totul cu anchetele penale în curs și să permită desfășurarea acțiunilor civile în deplină transparență pentru a încheia investigațiile legate de transferul de cetățeni străini în teritorii de peste mări; solicită autorităților britanice să desfășoare o anchetă care să respecte drepturile omului referitoare la transferul, torturarea și maltratarea deținuților în străinătate; |
| --- | --- |

7.

solicită autorităților britanice să coopereze întru totul cu anchetele penale în curs și să permită desfășurarea acțiunilor civile în deplină transparență pentru a încheia investigațiile legate de transferul de cetățeni străini în teritorii de peste mări; solicită autorităților britanice să desfășoare o anchetă care să respecte drepturile omului referitoare la transferul, torturarea și maltratarea deținuților în străinătate;

| 8. | încurajează autoritățile italiene să își continue eforturile de a face dreptate în cazurile de încălcare a drepturilor omului de către CIA pe teritoriul italian, insistând asupra extrădării lui Robert Seldon Lady și cerând extrădarea a altor 22 de cetățeni ai SUA condamnați în Italia; |
| --- | --- |

8.

încurajează autoritățile italiene să își continue eforturile de a face dreptate în cazurile de încălcare a drepturilor omului de către CIA pe teritoriul italian, insistând asupra extrădării lui Robert Seldon Lady și cerând extrădarea a altor 22 de cetățeni ai SUA condamnați în Italia;

| 9. | încurajează Avocatul Poporului din Finlanda să își finalizeze ancheta în mod transparent și responsabil și, în acest scop, îndeamnă toate autoritățile naționale să coopereze strâns; solicită autorităților finlandeze să urmărească orice piste care implică participarea unor reprezentanți ai statului finlandez în programul de transfer; |
| --- | --- |

9.

încurajează Avocatul Poporului din Finlanda să își finalizeze ancheta în mod transparent și responsabil și, în acest scop, îndeamnă toate autoritățile naționale să coopereze strâns; solicită autorităților finlandeze să urmărească orice piste care implică participarea unor reprezentanți ai statului finlandez în programul de transfer;

Răspunsul instituțiilor UE

| 10. | este profund dezamăgit de refuzul Comisiei de a răspunde concret la recomandările Parlamentului și consideră că scrisorile trimise de Comisie statelor membre sunt insuficiente pentru stabilirea și asumarea răspunderii, din cauza caracterului lor generic; |
| --- | --- |

10.

este profund dezamăgit de refuzul Comisiei de a răspunde concret la recomandările Parlamentului și consideră că scrisorile trimise de Comisie statelor membre sunt insuficiente pentru stabilirea și asumarea răspunderii, din cauza caracterului lor generic;

| 11. | reiterează recomandările specifice adresate Comisiei:






  — | să investigheze dacă dispozițiile UE, în special cele privind azilul și cooperarea judiciară, au fost încălcate prin colaborarea cu programul CIA; |
| --- | --- | --- |

11.

reiterează recomandările specifice adresate Comisiei:

—

să investigheze dacă dispozițiile UE, în special cele privind azilul și cooperarea judiciară, au fost încălcate prin colaborarea cu programul CIA;

| — | să faciliteze și să sprijine asistența juridică și cooperarea judiciară dintre autoritățile de anchetă, care să respecte drepturile omului, precum și cooperarea dintre avocații implicați în activitatea de stabilirea a răspunderii în statele membre; |
| --- | --- |

—

să faciliteze și să sprijine asistența juridică și cooperarea judiciară dintre autoritățile de anchetă, care să respecte drepturile omului, precum și cooperarea dintre avocații implicați în activitatea de stabilirea a răspunderii în statele membre;

| — | să adopte un cadru, care include cerințe de raportare pentru statele membre, pentru monitorizarea și sprijinirea proceselor de stabilire a răspunderii care au loc la nivel național; |
| --- | --- |

—

să adopte un cadru, care include cerințe de raportare pentru statele membre, pentru monitorizarea și sprijinirea proceselor de stabilire a răspunderii care au loc la nivel național;

| — | să adopte măsuri menite să întărească capacitatea UE de a preveni și de a acorda reparații pentru încălcările drepturilor omului la nivelul UE și să asigure consolidarea rolului Parlamentului; |
| --- | --- |

—

să adopte măsuri menite să întărească capacitatea UE de a preveni și de a acorda reparații pentru încălcările drepturilor omului la nivelul UE și să asigure consolidarea rolului Parlamentului;

| — | să prezinte propuneri pentru elaborarea unor măsuri de supraveghere democratică a activităților transfrontaliere ale serviciilor de informații, în contextul politicilor UE de combatere a terorismului; |
| --- | --- |

—

să prezinte propuneri pentru elaborarea unor măsuri de supraveghere democratică a activităților transfrontaliere ale serviciilor de informații, în contextul politicilor UE de combatere a terorismului;

| 12. | îndeamnă autoritățile lituaniene să profite de ocazia oferită de deținerea de către Lituania a președinției Consiliului UE pentru a garanta punerea în aplicare integrală a recomandărilor cuprinse în raportul Parlamentului și astfel să pună acest subiect pe ordinea de zi a Consiliului Justiție și Afaceri Interne (JAI) înainte de finalul Președinției lituaniene; |
| --- | --- |

12.

îndeamnă autoritățile lituaniene să profite de ocazia oferită de deținerea de către Lituania a președinției Consiliului UE pentru a garanta punerea în aplicare integrală a recomandărilor cuprinse în raportul Parlamentului și astfel să pună acest subiect pe ordinea de zi a Consiliului Justiție și Afaceri Interne (JAI) înainte de finalul Președinției lituaniene;

| 13. | reiterează recomandările specifice adresate Consiliului:






  — | să prezinte scuze pentru încălcarea principiului cooperării loiale între instituțiile Uniunii, consacrat în tratate, atunci când a încercat în mod incorect să convingă Parlamentul să accepte versiuni prescurtate în mod intenționat ale proceselor-verbale ale reuniunilor Grupului de lucru pentru drept internațional public (COJUR) și ale Grupului de lucru pentru relațiile transatlantice (COTRA) cu înalți funcționari americani; |
| --- | --- | --- |

13.

reiterează recomandările specifice adresate Consiliului:

—

să prezinte scuze pentru încălcarea principiului cooperării loiale între instituțiile Uniunii, consacrat în tratate, atunci când a încercat în mod incorect să convingă Parlamentul să accepte versiuni prescurtate în mod intenționat ale proceselor-verbale ale reuniunilor Grupului de lucru pentru drept internațional public (COJUR) și ale Grupului de lucru pentru relațiile transatlantice (COTRA) cu înalți funcționari americani;

| — | să prezinte o declarație prin care să recunoască implicarea statelor membre în programul CIA și dificultățile întâmpinate de statele membre în cadrul anchetelor; |
| --- | --- |

—

să prezinte o declarație prin care să recunoască implicarea statelor membre în programul CIA și dificultățile întâmpinate de statele membre în cadrul anchetelor;

| — | să își ofere sprijinul deplin în procesele de aflare a adevărului și de stabilire a răspunderii care se desfășoară în statele membre, prin abordarea în mod oficial a acestei probleme în cadrul reuniunilor JAI, prin împărtășirea tuturor informațiilor, prin oferirea de sprijin în anchete și, în special, prin aprobarea solicitărilor de acces la documente; |
| --- | --- |

—

să își ofere sprijinul deplin în procesele de aflare a adevărului și de stabilire a răspunderii care se desfășoară în statele membre, prin abordarea în mod oficial a acestei probleme în cadrul reuniunilor JAI, prin împărtășirea tuturor informațiilor, prin oferirea de sprijin în anchete și, în special, prin aprobarea solicitărilor de acces la documente;

| — | să organizeze audieri împreună cu agențiile de securitate competente ale UE în vederea clarificării informațiilor deținute cu privire la implicarea statelor membre în programul CIA și reacția UE; |
| --- | --- |

—

să organizeze audieri împreună cu agențiile de securitate competente ale UE în vederea clarificării informațiilor deținute cu privire la implicarea statelor membre în programul CIA și reacția UE;

| — | să propună măsuri de protecție, astfel încât să garanteze respectarea drepturilor omului în cadrul schimbului de informații, precum și delimitarea strictă a rolurilor între activitățile serviciilor secrete și ale celor de aplicare a legii, astfel încât serviciile de informații să nu aibă dreptul de a-și asuma competențe de arestare și detenție; |
| --- | --- |

—

să propună măsuri de protecție, astfel încât să garanteze respectarea drepturilor omului în cadrul schimbului de informații, precum și delimitarea strictă a rolurilor între activitățile serviciilor secrete și ale celor de aplicare a legii, astfel încât serviciile de informații să nu aibă dreptul de a-și asuma competențe de arestare și detenție;

| 14. | solicită Consiliului și Comisiei să includă, în cadrul programelor lor multianuale respective care urmează Programului de la Stockholm, măsuri specifice pentru a garanta că statul de drept e respectat și că cei vinovați de încălcarea drepturilor fundamentale sunt trași la răspundere, în special în ceea ce privește serviciile de informații și autoritățile de aplicare a legii; solicită Comisiei să includă problema asumării răspunderii pe ordinea de zi pentru „Assises de la Justice”, care va avea loc în noiembrie 2013; |
| --- | --- |

14.

solicită Consiliului și Comisiei să includă, în cadrul programelor lor multianuale respective care urmează Programului de la Stockholm, măsuri specifice pentru a garanta că statul de drept e respectat și că cei vinovați de încălcarea drepturilor fundamentale sunt trași la răspundere, în special în ceea ce privește serviciile de informații și autoritățile de aplicare a legii; solicită Comisiei să includă problema asumării răspunderii pe ordinea de zi pentru „Assises de la Justice”, care va avea loc în noiembrie 2013;

| 15. | reamintește că, pentru a garanta credibilitatea Parlamentului, este esențial ca acestei instituții să i se consolideze în mod substanțial drepturile de investigație în cazurile de încălcare a drepturilor fundamentale în UE, printre care ar trebui să se afle și dreptul deplin de a audia sub jurământ persoanele implicate, inclusiv ministere guvernamentale (7); |
| --- | --- |

15.

reamintește că, pentru a garanta credibilitatea Parlamentului, este esențial ca acestei instituții să i se consolideze în mod substanțial drepturile de investigație în cazurile de încălcare a drepturilor fundamentale în UE, printre care ar trebui să se afle și dreptul deplin de a audia sub jurământ persoanele implicate, inclusiv ministere guvernamentale (7);

| 16. | solicită Eurocontrol să recunoască, la fel ca Autoritatea Federală Americană pentru Aviație, faptul că datele privind rutele de zbor nu ar trebui în niciun caz considerate confidențiale și să pună la dispoziție respectivele date, necesare pentru a realiza anchete eficiente; |
| --- | --- |

16.

solicită Eurocontrol să recunoască, la fel ca Autoritatea Federală Americană pentru Aviație, faptul că datele privind rutele de zbor nu ar trebui în niciun caz considerate confidențiale și să pună la dispoziție respectivele date, necesare pentru a realiza anchete eficiente;

| 17. | se așteaptă ca ancheta realizată de Parlament cu privire la programul de supraveghere al Agenției Naționale pentru Securitate a SUA și la activitățile diverselor organe de supraveghere din diverse state membre să propună măsuri pentru un control parlamentar democratic și eficient asupra serviciilor de informații ținând seama de faptul că controlul democratic al acestor organisme și al activităților acestora prin intermediul unei supravegheri parlamentare interne, executive, judiciare și independente adecvate este esențial; |
| --- | --- |

17.

se așteaptă ca ancheta realizată de Parlament cu privire la programul de supraveghere al Agenției Naționale pentru Securitate a SUA și la activitățile diverselor organe de supraveghere din diverse state membre să propună măsuri pentru un control parlamentar democratic și eficient asupra serviciilor de informații ținând seama de faptul că controlul democratic al acestor organisme și al activităților acestora prin intermediul unei supravegheri parlamentare interne, executive, judiciare și independente adecvate este esențial;

| 18. | își exprimă regretul legat de lipsa de progrese în statele membre în direcția aderării la Convenția internațională pentru protecția tuturor persoanelor împotriva disparițiilor forțate, cu excepția ratificării sale de către Lituania în august 2013; solicită celor 21 de state membre care nu au ratificat încă această convenție să o ratifice urgent; |
| --- | --- |

18.

își exprimă regretul legat de lipsa de progrese în statele membre în direcția aderării la Convenția internațională pentru protecția tuturor persoanelor împotriva disparițiilor forțate, cu excepția ratificării sale de către Lituania în august 2013; solicită celor 21 de state membre care nu au ratificat încă această convenție să o ratifice urgent;

| 19. | solicită Belgiei, Finlandei, Greciei, Irlandei, Letoniei, Lituaniei și Slovaciei să facă o prioritate din ratificarea Protocolului opțional la Convenția ONU împotriva torturii (OPCAT); regretă acordarea unui sprijin foarte limitat Fondului special pentru OPCAT gestionat de ONU și solicită statelor membre și Comisiei să sprijine activitatea Fondului special prin contribuții voluntare substanțiale; îndeamnă Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) și Comisia să își intensifice eforturile pentru a facilita crearea și funcționarea unor mecanisme naționale de prevenire în țările terțe, conform OPCAT; |
| --- | --- |

19.

solicită Belgiei, Finlandei, Greciei, Irlandei, Letoniei, Lituaniei și Slovaciei să facă o prioritate din ratificarea Protocolului opțional la Convenția ONU împotriva torturii (OPCAT); regretă acordarea unui sprijin foarte limitat Fondului special pentru OPCAT gestionat de ONU și solicită statelor membre și Comisiei să sprijine activitatea Fondului special prin contribuții voluntare substanțiale; îndeamnă Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) și Comisia să își intensifice eforturile pentru a facilita crearea și funcționarea unor mecanisme naționale de prevenire în țările terțe, conform OPCAT;

| 20. | solicită UE ca, în contextul cererii de aderare a FYROM, să urmărească cu atenție progresele realizate de această țară în ceea ce privește punerea în aplicare a hotărârii CEDO în cauza El-Masri/fosta republică iugoslavă a Macedoniei, pe care Comitetul de Miniștri l-a supus unui proces optimizat; îndeamnă autoritățile FYROM să deschidă o anchetă penală cu privire la complicitatea unor actori reprezentați ai statului în cazul El-Masri și să îi tragă la răspundere pe cei vinovați; |
| --- | --- |

20.

solicită UE ca, în contextul cererii de aderare a FYROM, să urmărească cu atenție progresele realizate de această țară în ceea ce privește punerea în aplicare a hotărârii CEDO în cauza El-Masri/fosta republică iugoslavă a Macedoniei, pe care Comitetul de Miniștri l-a supus unui proces optimizat; îndeamnă autoritățile FYROM să deschidă o anchetă penală cu privire la complicitatea unor actori reprezentați ai statului în cazul El-Masri și să îi tragă la răspundere pe cei vinovați;

| 21. | solicită guvernului SUA să coopereze cu privire la toate cererile de informații sau de extrădare venite din partea statelor membre ale UE în legătură cu programul CIA; îndeamnă guvernul SUA să înceteze folosirea de ordine draconice de conservare prin care avocații care îi reprezintă pe deținuții de la Guantánamo Bay sunt împiedicați să dezvăluie informații cu privire la orice detalii legate de detenția lor secretă în Europa; îl încurajează să își ducă la bun sfârșit planul de închidere imediată a închisorii de la Guantánamo Bay; |
| --- | --- |

21.

solicită guvernului SUA să coopereze cu privire la toate cererile de informații sau de extrădare venite din partea statelor membre ale UE în legătură cu programul CIA; îndeamnă guvernul SUA să înceteze folosirea de ordine draconice de conservare prin care avocații care îi reprezintă pe deținuții de la Guantánamo Bay sunt împiedicați să dezvăluie informații cu privire la orice detalii legate de detenția lor secretă în Europa; îl încurajează să își ducă la bun sfârșit planul de închidere imediată a închisorii de la Guantánamo Bay;

| 22. | îndeamnă statele membre ale UE să își intensifice eforturile pentru a reinstala deținuții non-europeni eliberați de la Guantánamo care nu pot fi repatriați în statele lor de origine, întrucât aceștia sunt în pericol de moarte, tortură sau tratamente crude și inumane (8); solicită UE să relanseze inițiativele comune din 2009 oferind un cadru pentru transferul deținuților de la Guantánamo în statele membre ale UE și să se angajeze într-un dialog privind planurile concrete de cooperare cu noul trimis special al SUA pe probleme legate de transferul deținuților care părăsesc Guantánamo, Clifford Sloan; |
| --- | --- |

22.

îndeamnă statele membre ale UE să își intensifice eforturile pentru a reinstala deținuții non-europeni eliberați de la Guantánamo care nu pot fi repatriați în statele lor de origine, întrucât aceștia sunt în pericol de moarte, tortură sau tratamente crude și inumane (8); solicită UE să relanseze inițiativele comune din 2009 oferind un cadru pentru transferul deținuților de la Guantánamo în statele membre ale UE și să se angajeze într-un dialog privind planurile concrete de cooperare cu noul trimis special al SUA pe probleme legate de transferul deținuților care părăsesc Guantánamo, Clifford Sloan;

| 23. | solicită Agenției pentru siguranța navigației aeriene din Africa și Madagascar să își înceapă prompt cooperarea cu Parlamentul, furnizând datele solicitate referitoare la zboruri; |
| --- | --- |

23.

solicită Agenției pentru siguranța navigației aeriene din Africa și Madagascar să își înceapă prompt cooperarea cu Parlamentul, furnizând datele solicitate referitoare la zboruri;

| 24. | invită membrii următoarei legislaturi a Parlamentului (2014-2019) să continue să realizeze și să pună în aplicare mandatul acordat de Comisia temporară și, prin urmare, să garanteze urmărirea recomandărilor, să analizeze noi elemente care pot apărea, precum și să facă uz la maximum și să își dezvolte drepturile de anchetă; |
| --- | --- |

24.

invită membrii următoarei legislaturi a Parlamentului (2014-2019) să continue să realizeze și să pună în aplicare mandatul acordat de Comisia temporară și, prin urmare, să garanteze urmărirea recomandărilor, să analizeze noi elemente care pot apărea, precum și să facă uz la maximum și să își dezvolte drepturile de anchetă;

o

o o

| 25. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

25.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  printre care Jeffrey W. Castelli, fost șef al secției CIA din Roma.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0309.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0231.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0500.

(5)  A/HRC/13/42.

(6)  Principii-cadru prin care să se asigure stabilirea răspunderii funcționarilor publici pentru încălcările grave sau sistematice ale drepturilor omului comise în contextul inițiativelor statului de combatere a terorismului, A/HRC/22/52, 1 martie 2013.

(7)  A se vedea: Propunere de regulament al Parlamentului European privind modalitățile detaliate de exercitare a dreptului de anchetă al Parlamentului European și de abrogare a Deciziei 95/167/CE, Euratom, CECO a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei (JO C 264 E, 13.9.2013, p. 41.)

(8)  Rezoluția Parlamentului European din 18 aprilie 2012 referitoare la Raportul anual privind drepturile omului în lume și politica Uniunii Europene în domeniu, inclusiv implicațiile pentru politica strategică a UE în domeniul drepturilor omului (JO C 258 E, 7.9.2013, p. 8.)

---

| 19.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 181/67 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 181/67

---

P7_TA(2013)0419

Consolidarea cooperării transfrontaliere în materie de aplicare a legii în UE

Rezoluţia Parlamentului European din 10 octombrie 2013 referitoare la consolidarea cooperării transfrontaliere în domeniul asigurării respectării legii în UE: punerea în aplicare a „Deciziei Prüm” și modelul european de schimb de informații (2013/2586(RSP))

(2016/C 181/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 7 decembrie 2012 referitoare la consolidarea cooperării în domeniul asigurării respectării legii în UE: modelul european de schimb de informații (EIXM) (COM(2012)0735), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 7 decembrie 2012 referitoare la consolidarea cooperării în domeniul asigurării respectării legii în UE: modelul european de schimb de informații (EIXM) (COM(2012)0735),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 7 decembrie 2012 referitor la punerea în aplicare a Deciziei 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere („Decizia Prüm”) (COM(2012)0732), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 7 decembrie 2012 referitor la punerea în aplicare a Deciziei 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere („Decizia Prüm”) (COM(2012)0732),

| — | având în vedere Programul de la Stockholm, Strategia de securitate internă și Strategia de gestionare a informațiilor pentru strategia internă a UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Programul de la Stockholm, Strategia de securitate internă și Strategia de gestionare a informațiilor pentru strategia internă a UE,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 mai 2012 referitoare la Strategia de securitate internă a Uniunii Europene (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 mai 2012 referitoare la Strategia de securitate internă a Uniunii Europene (1),

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 87, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 87,

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei referitoare la consolidarea cooperării transfrontaliere în domeniul asigurării respectării legii în UE: punerea în aplicare a „Deciziei Prüm” și modelul european de schimb de informații (EIXM) (O-000067/2013 – B7-0501/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei referitoare la consolidarea cooperării transfrontaliere în domeniul asigurării respectării legii în UE: punerea în aplicare a „Deciziei Prüm” și modelul european de schimb de informații (EIXM) (O-000067/2013 – B7-0501/2013),

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul de procedură,

| A. | întrucât Programul de la Stockholm a confirmat necesitatea unei mai mari coerențe și consolidări în vastul instrumentar disponibil pentru colectarea, prelucrarea și transmiterea informațiilor între autoritățile responsabile cu punerea în executare a legii în UE în scopul întăririi securității cetățenilor UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât Programul de la Stockholm a confirmat necesitatea unei mai mari coerențe și consolidări în vastul instrumentar disponibil pentru colectarea, prelucrarea și transmiterea informațiilor între autoritățile responsabile cu punerea în executare a legii în UE în scopul întăririi securității cetățenilor UE;

| B. | întrucât în Strategia de securitate internă se solicită elaborarea unui model cuprinzător pentru schimbul de informații; |
| --- | --- |

B.

întrucât în Strategia de securitate internă se solicită elaborarea unui model cuprinzător pentru schimbul de informații;

| C. | întrucât schimbul de informații cu privire la activitățile criminale transfrontaliere stă la baza cooperării din domeniul punerii în executare a legii în UE și este, în special, relevant într-un spațiu fără controale la frontierele interne; întrucât, în UE, criminalitatea transfrontalieră este în creștere, evidențiind, prin urmare, din ce în ce mai mult, necesitatea unui schimb de informații eficient și sigur privind aplicarea legii, cu respectarea protecției datelor și a drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

C.

întrucât schimbul de informații cu privire la activitățile criminale transfrontaliere stă la baza cooperării din domeniul punerii în executare a legii în UE și este, în special, relevant într-un spațiu fără controale la frontierele interne; întrucât, în UE, criminalitatea transfrontalieră este în creștere, evidențiind, prin urmare, din ce în ce mai mult, necesitatea unui schimb de informații eficient și sigur privind aplicarea legii, cu respectarea protecției datelor și a drepturilor fundamentale;

| 1. | ia act de faptul că comunicările trec în revistă diferitele mijloace, canale și instrumente transfrontaliere de schimburi de informații referitoare la punerea în executare a legii de care dispune UE; consideră că actualul „peisaj” al diferitelor mijloace, canale și instrumente este complicat și dispersat, ceea ce duce la o utilizare ineficientă a instrumentelor și la un control democratic inadecvat la nivelul UE, precum și, în unele cazuri, la „denaturarea funcției și a accesului”; |
| --- | --- |

1.

ia act de faptul că comunicările trec în revistă diferitele mijloace, canale și instrumente transfrontaliere de schimburi de informații referitoare la punerea în executare a legii de care dispune UE; consideră că actualul „peisaj” al diferitelor mijloace, canale și instrumente este complicat și dispersat, ceea ce duce la o utilizare ineficientă a instrumentelor și la un control democratic inadecvat la nivelul UE, precum și, în unele cazuri, la „denaturarea funcției și a accesului”;

| 2. | invită Comisia să efectueze un exercițiu de cartografiere a legislației UE și naționale, inclusiv a acordurilor internaționale (bilaterale), care reglementează schimburile transfrontaliere de informații privind punerea în executare a legii; este de acord cu Comisia cu privire la faptul că sunt necesare statistici care să indice mai exact valoarea reală a instrumentelor și solicită o evaluare independentă, externă a instrumentelor existente pentru schimburile de informații privind punerea în executare a legislației UE, în scopul evaluării impactului cuantificabil al acestora; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să efectueze un exercițiu de cartografiere a legislației UE și naționale, inclusiv a acordurilor internaționale (bilaterale), care reglementează schimburile transfrontaliere de informații privind punerea în executare a legii; este de acord cu Comisia cu privire la faptul că sunt necesare statistici care să indice mai exact valoarea reală a instrumentelor și solicită o evaluare independentă, externă a instrumentelor existente pentru schimburile de informații privind punerea în executare a legislației UE, în scopul evaluării impactului cuantificabil al acestora;

| 3. | sprijină recomandările Comisiei referitoare la simplificarea utilizării instrumentelor și a canalelor existente (cum ar fi utilizarea din oficiu a canalului Europol și crearea unor puncte naționale integrate de contact unice) și la îmbunătățirea formării și sensibilizării cu privire la schimbul transfrontalier de informații; cu toate acestea, este dezamăgit de faptul că Comisia nu a prezentat o viziune mai ambițioasă și orientată în mai mare măsură spre viitor, așa cum se solicita în Programul de la Stockholm și în Strategia de securitate internă, care să poată constitui un punct de plecare pentru o dezbatere politică cu privire la modul de a edifica și de a optimiza schimbul de date referitoare la punerea în executare a legii din UE, garantând, în același timp, un nivel solid de protecție a datelor și a vieții private; încurajează Comisia să prezinte o astfel de viziune, care să creeze un cadru bine adaptat pentru schimbul de informații referitoare la punerea în executare a legislației UE, întemeiat pe principii cum ar fi necesitatea, calitatea, proporționalitatea, eficiența și responsabilitatea, incluzând o evaluare corespunzătoare a principiului disponibilității și a conceptului de verificare încrucișată; |
| --- | --- |

3.

sprijină recomandările Comisiei referitoare la simplificarea utilizării instrumentelor și a canalelor existente (cum ar fi utilizarea din oficiu a canalului Europol și crearea unor puncte naționale integrate de contact unice) și la îmbunătățirea formării și sensibilizării cu privire la schimbul transfrontalier de informații; cu toate acestea, este dezamăgit de faptul că Comisia nu a prezentat o viziune mai ambițioasă și orientată în mai mare măsură spre viitor, așa cum se solicita în Programul de la Stockholm și în Strategia de securitate internă, care să poată constitui un punct de plecare pentru o dezbatere politică cu privire la modul de a edifica și de a optimiza schimbul de date referitoare la punerea în executare a legii din UE, garantând, în același timp, un nivel solid de protecție a datelor și a vieții private; încurajează Comisia să prezinte o astfel de viziune, care să creeze un cadru bine adaptat pentru schimbul de informații referitoare la punerea în executare a legislației UE, întemeiat pe principii cum ar fi necesitatea, calitatea, proporționalitatea, eficiența și responsabilitatea, incluzând o evaluare corespunzătoare a principiului disponibilității și a conceptului de verificare încrucișată;

| 4. | invită Comisia Europeană să studieze posibilitatea de a automatiza procesele manuale de aplicare a instrumentelor actuale pentru a câștiga în eficacitate, așa cum sugerează și studiul desfășurat de câteva state membre în cadrul DAPIX, precum și să aibă în vedere crearea unui format universal pentru schimbul de informații în vederea accelerării prelucrării cererilor aprobate; |
| --- | --- |

4.

invită Comisia Europeană să studieze posibilitatea de a automatiza procesele manuale de aplicare a instrumentelor actuale pentru a câștiga în eficacitate, așa cum sugerează și studiul desfășurat de câteva state membre în cadrul DAPIX, precum și să aibă în vedere crearea unui format universal pentru schimbul de informații în vederea accelerării prelucrării cererilor aprobate;

| 5. | subliniază faptul că diferitele instrumente transfrontaliere de schimb de informații referitoare la punerea în aplicare a legii, inclusiv oferirea accesului transfrontalier la bazele de date naționale, duc la un regim incoerent și neclar de protecție a datelor, bazat, deseori, pe cel mai mic numitor comun ca urmare a unei abordări fragmentate; în acest sens, reiterează poziția sa potrivit căreia propunerea de directivă privind protecția datelor ar trebui adoptată cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

5.

subliniază faptul că diferitele instrumente transfrontaliere de schimb de informații referitoare la punerea în aplicare a legii, inclusiv oferirea accesului transfrontalier la bazele de date naționale, duc la un regim incoerent și neclar de protecție a datelor, bazat, deseori, pe cel mai mic numitor comun ca urmare a unei abordări fragmentate; în acest sens, reiterează poziția sa potrivit căreia propunerea de directivă privind protecția datelor ar trebui adoptată cât mai curând posibil;

| 6. | solicită Comisiei ca, pentru a consolida și îmbunătăți sistemul de schimb de informații, să încurajeze măsurile menite să asigure un sistem eficient, care să garanteze protecția datelor, astfel cum se specifică în avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor (AEPD), utilizând drept cadru de referință propunerea de regulament al Parlamentului European și a Consiliului privind Europol și de abrogare a Deciziei 2009/371/JAI; |
| --- | --- |

6.

solicită Comisiei ca, pentru a consolida și îmbunătăți sistemul de schimb de informații, să încurajeze măsurile menite să asigure un sistem eficient, care să garanteze protecția datelor, astfel cum se specifică în avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor (AEPD), utilizând drept cadru de referință propunerea de regulament al Parlamentului European și a Consiliului privind Europol și de abrogare a Deciziei 2009/371/JAI;

| 7. | ia act de faptul că, pentru un grup din ce în ce mai mare de state membre, Prüm a devenit un instrument utilizat în mod curent în cooperarea polițienească transfrontalieră și în anchetarea infracțiunilor; regretă că, în mai multe state membre, implementarea Deciziei Prüm este mult întârziată; este de acord cu Comisia cu privire la faptul că dezvoltarea în continuare a instrumentului nu ar trebui luată în considerare înainte de realizarea deplinei implementări; invită statele membre în cauză să implementeze pe deplin și în mod corespunzător Decizia Prüm, astfel încât să poată fi utilizată în cea mai mare măsură posibilă; |
| --- | --- |

7.

ia act de faptul că, pentru un grup din ce în ce mai mare de state membre, Prüm a devenit un instrument utilizat în mod curent în cooperarea polițienească transfrontalieră și în anchetarea infracțiunilor; regretă că, în mai multe state membre, implementarea Deciziei Prüm este mult întârziată; este de acord cu Comisia cu privire la faptul că dezvoltarea în continuare a instrumentului nu ar trebui luată în considerare înainte de realizarea deplinei implementări; invită statele membre în cauză să implementeze pe deplin și în mod corespunzător Decizia Prüm, astfel încât să poată fi utilizată în cea mai mare măsură posibilă;

| 8. | subliniază faptul că Decizia Prüm a fost adoptată în cadrul fostului pilon III și că nu există o supraveghere și un control democratic adecvat al implementării acesteia de către Parlamentul European; invită Comisia să prezinte rapid propuneri vizând includerea actualelor instrumente de cooperare polițienească transfrontalieră adoptate în cadrul celui de-al treilea fost pilon, precum Decizia Prüm și Inițiativa suedeză, în cadrul juridic al Tratatului de la Lisabona; |
| --- | --- |

8.

subliniază faptul că Decizia Prüm a fost adoptată în cadrul fostului pilon III și că nu există o supraveghere și un control democratic adecvat al implementării acesteia de către Parlamentul European; invită Comisia să prezinte rapid propuneri vizând includerea actualelor instrumente de cooperare polițienească transfrontalieră adoptate în cadrul celui de-al treilea fost pilon, precum Decizia Prüm și Inițiativa suedeză, în cadrul juridic al Tratatului de la Lisabona;

| 9. | reamintește că formarea polițienească la nivel european contribuie la consolidarea încrederii reciproce între forțele de poliție și, prin aceasta, consolidează schimbul de informații și de cooperare transfrontalieră și, în acest sens, trebuie păstrată și consolidată; |
| --- | --- |

9.

reamintește că formarea polițienească la nivel european contribuie la consolidarea încrederii reciproce între forțele de poliție și, prin aceasta, consolidează schimbul de informații și de cooperare transfrontalieră și, în acest sens, trebuie păstrată și consolidată;

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

10.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO C 264 E, 13.9.2013, p. 1

---

| 19.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 181/69 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 181/69

---

P7_TA(2013)0420

Discriminarea pe bază de castă

Rezoluţia Parlamentului European din 10 octombrie 2013 referitoare la discriminarea pe criterii de castă (2013/2676(RSP))

(2016/C 181/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 decembrie 2012 referitoare la discriminarea pe criterii de castă în India (1), Rezoluția sa din 17 ianuarie 2013 referitoare la violența împotriva femeilor în India (2), Rezoluția sa din 1 februarie 2007 referitoare la situația drepturilor omului privind daliții în India (3) și Rezoluția sa din 18 aprilie 2012 referitoare la Raportul anual privind drepturile omului în lume și politica Uniunii Europene în domeniu, inclusiv implicațiile pentru politica strategică a UE în domeniul drepturilor omului (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 decembrie 2012 referitoare la discriminarea pe criterii de castă în India (1), Rezoluția sa din 17 ianuarie 2013 referitoare la violența împotriva femeilor în India (2), Rezoluția sa din 1 februarie 2007 referitoare la situația drepturilor omului privind daliții în India (3) și Rezoluția sa din 18 aprilie 2012 referitoare la Raportul anual privind drepturile omului în lume și politica Uniunii Europene în domeniu, inclusiv implicațiile pentru politica strategică a UE în domeniul drepturilor omului (4),

| — | având în vedere convențiile internaționale privind drepturile omului, inclusiv Convenția internațională privind eliminarea discriminării rasiale (CERD) și Recomandările generale XXIX ale Comisia ONU pentru eliminarea discriminării rasiale, |
| --- | --- |

—

având în vedere convențiile internaționale privind drepturile omului, inclusiv Convenția internațională privind eliminarea discriminării rasiale (CERD) și Recomandările generale XXIX ale Comisia ONU pentru eliminarea discriminării rasiale,

| — | având în vedere proiectul de principii și orientări ale ONU privind Principiile și orientările pentru eliminarea eficientă a discriminării pe criterii de ocupație și descendență (5) publicat de Consiliul pentru Drepturile Omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de principii și orientări ale ONU privind Principiile și orientările pentru eliminarea eficientă a discriminării pe criterii de ocupație și descendență (5) publicat de Consiliul pentru Drepturile Omului,

| — | având în vedere serioasele preocupări, observațiile și recomandările pe tema discriminării pe criterii de castă, exprimate de Înaltul Comisar al ONU pentru drepturile omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere serioasele preocupări, observațiile și recomandările pe tema discriminării pe criterii de castă, exprimate de Înaltul Comisar al ONU pentru drepturile omului,

| — | având în vedere recomandările recente pe tema discriminării pe criterii de castă din partea organismelor instituite prin Tratatul ONU și a deținătorilor mandatului pentru proceduri speciale ale ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările recente pe tema discriminării pe criterii de castă din partea organismelor instituite prin Tratatul ONU și a deținătorilor mandatului pentru proceduri speciale ale ONU,

| — | având în vedere raportul din 24 mai 2011 elaborat de Raportorul special privind Formele contemporane de rasism, discriminare rasială, xenofobie și intoleranță asociată acestora (6), precum și rapoartele privind analizele periodice universale ale țărilor care au sisteme de caste, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 24 mai 2011 elaborat de Raportorul special privind Formele contemporane de rasism, discriminare rasială, xenofobie și intoleranță asociată acestora (6), precum și rapoartele privind analizele periodice universale ale țărilor care au sisteme de caste,

| — | având în vedere studiul Parlamentului intitulat „O examinare a drepturilor omului și a sărăciei: acțiunea UE referitoare la discriminării pe criterii de castă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Parlamentului intitulat „O examinare a drepturilor omului și a sărăciei: acțiunea UE referitoare la discriminării pe criterii de castă”,

| — | având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns oral adresată Comisiei referitoare la discriminarea pe criterii de castă (O-000091/2013 – B7-0507/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns oral adresată Comisiei referitoare la discriminarea pe criterii de castă (O-000091/2013 – B7-0507/2013),

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul de procedură,

| A. | întrucât casta denotă un context socioreligios, la fel ca în Asia, unde persoanele care nu sunt incluse în sistemul de caste sunt considerate „impure” și „de neatins” de la natură, dar întrucât, la nivel mai larg, casta denotă un sistem rigid de stratificare socială în grupuri clasificate, definite după descendență și ocupație; întrucât discriminarea pe criterii de ocupație și descendență, acesta fiind termenul cel mai cuprinzător preferat de ONU, este o formă de discriminare interzisă de legislația internațională în domeniul drepturilor omului consacrată de Declarația Universală a Drepturilor Omului, Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale, Convenția internațională privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială (CERD), Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor, Convenția privind drepturile copilului și de Convenția nr. 111 a Organizației Internaționale a Muncii; |
| --- | --- |

A.

întrucât casta denotă un context socioreligios, la fel ca în Asia, unde persoanele care nu sunt incluse în sistemul de caste sunt considerate „impure” și „de neatins” de la natură, dar întrucât, la nivel mai larg, casta denotă un sistem rigid de stratificare socială în grupuri clasificate, definite după descendență și ocupație; întrucât discriminarea pe criterii de ocupație și descendență, acesta fiind termenul cel mai cuprinzător preferat de ONU, este o formă de discriminare interzisă de legislația internațională în domeniul drepturilor omului consacrată de Declarația Universală a Drepturilor Omului, Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale, Convenția internațională privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială (CERD), Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor, Convenția privind drepturile copilului și de Convenția nr. 111 a Organizației Internaționale a Muncii;

| B. | întrucât în iunie 2011, Githu Muigai, Raportorul Special al ONU privind rasismul a subliniat că este esențial să se evite stabilirea oricărei ierarhii în rândul diferitelor manifestări ale discriminării, chiar dacă acestea pot varia ca natură și grad în funcție de contextul istoric, geografic și cultural, inclusiv de „comunitatea de romi din Europa și victimele sistemelor de caste din Africa, Asia și Orientul Mijlociu”; |
| --- | --- |

B.

întrucât în iunie 2011, Githu Muigai, Raportorul Special al ONU privind rasismul a subliniat că este esențial să se evite stabilirea oricărei ierarhii în rândul diferitelor manifestări ale discriminării, chiar dacă acestea pot varia ca natură și grad în funcție de contextul istoric, geografic și cultural, inclusiv de „comunitatea de romi din Europa și victimele sistemelor de caste din Africa, Asia și Orientul Mijlociu”;

| C. | întrucât, în pofida măsurilor adoptate de guvernele unor țări care au sisteme de castă pentru a oferi protecție constituțională și legislativă și pentru a introduce măsuri speciale împotriva discriminării pe criterii de castă și neatingerii, discriminarea pe criterii de castă continuă să fie larg răspândită și persistentă, afectând aproximativ 260 de milioane de oameni în întreaga lume; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în pofida măsurilor adoptate de guvernele unor țări care au sisteme de castă pentru a oferi protecție constituțională și legislativă și pentru a introduce măsuri speciale împotriva discriminării pe criterii de castă și neatingerii, discriminarea pe criterii de castă continuă să fie larg răspândită și persistentă, afectând aproximativ 260 de milioane de oameni în întreaga lume;

| D. | întrucât discriminarea pe criterii de castă există în numeroase țări din întreaga lume, cel mai mare număr de victime fiind în Asia de Sud; întrucât există totuși concentrații mari de victime în alte zone, inclusiv în Africa și Orientul Mijlociu și în comunitățile din diaspora; |
| --- | --- |

D.

întrucât discriminarea pe criterii de castă există în numeroase țări din întreaga lume, cel mai mare număr de victime fiind în Asia de Sud; întrucât există totuși concentrații mari de victime în alte zone, inclusiv în Africa și Orientul Mijlociu și în comunitățile din diaspora;

| E. | întrucât neimplementarea legislației și politicilor, precum și lipsa căilor de atac eficace și a instituțiilor de stat care funcționează eficient, a sistemului judiciar și a poliției, rămân obstacole majore în calea eliminării discriminării pe criterii de castă; |
| --- | --- |

E.

întrucât neimplementarea legislației și politicilor, precum și lipsa căilor de atac eficace și a instituțiilor de stat care funcționează eficient, a sistemului judiciar și a poliției, rămân obstacole majore în calea eliminării discriminării pe criterii de castă;

| F. | întrucât furnizarea de date defalcate, necesitatea unei legislații speciale și a unor măsuri de protecție împotriva discriminării pe criterii de castă rămân nesoluționate în multe țări afectate; |
| --- | --- |

F.

întrucât furnizarea de date defalcate, necesitatea unei legislații speciale și a unor măsuri de protecție împotriva discriminării pe criterii de castă rămân nesoluționate în multe țări afectate;

| G. | întrucât, în pofida eforturilor guvernelor și, din ce în ce mai mult, ale unor agenții internaționale, castele continuă sa sufere din cauza unor forme grave de excludere socială, sărăcie, violență, segregare, maltratare și insulte legate de prejudecăți și a unui concept de puritate și contaminare; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în pofida eforturilor guvernelor și, din ce în ce mai mult, ale unor agenții internaționale, castele continuă sa sufere din cauza unor forme grave de excludere socială, sărăcie, violență, segregare, maltratare și insulte legate de prejudecăți și a unui concept de puritate și contaminare;

| H. | întrucât practicile de neatingere rămân, în continuare, larg răspândite și iau forme moderne; întrucât comunitățile afectate se confruntă cu restricții în participarea politică și cu discriminări grave pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

H.

întrucât practicile de neatingere rămân, în continuare, larg răspândite și iau forme moderne; întrucât comunitățile afectate se confruntă cu restricții în participarea politică și cu discriminări grave pe piața forței de muncă;

| I. | întrucât în puține țări, cum ar fi India, acțiunea pozitivă obligatorie a contribuit într-o oarecare măsură la includerea daliților în sectorul public, dar întrucât lipsa măsurilor de protecție împotriva discriminării pe piața muncii și sectorul privat se cumulează cu excluziunea și cu inegalități din ce în ce mai acute; |
| --- | --- |

I.

întrucât în puține țări, cum ar fi India, acțiunea pozitivă obligatorie a contribuit într-o oarecare măsură la includerea daliților în sectorul public, dar întrucât lipsa măsurilor de protecție împotriva discriminării pe piața muncii și sectorul privat se cumulează cu excluziunea și cu inegalități din ce în ce mai acute;

| J. | întrucât OIM estimează că majoritatea covârșitoare a victimelor muncii în regim de servitute din Asia de Sud provine din castele și triburile înregistrate; întrucât munca forțată și în regim de servitute este deosebit de larg răspândită în agricultură, minerit și industria producătoare de îmbrăcăminte care furnizează produse pentru o serie de firme multinaționale și europene; |
| --- | --- |

J.

întrucât OIM estimează că majoritatea covârșitoare a victimelor muncii în regim de servitute din Asia de Sud provine din castele și triburile înregistrate; întrucât munca forțată și în regim de servitute este deosebit de larg răspândită în agricultură, minerit și industria producătoare de îmbrăcăminte care furnizează produse pentru o serie de firme multinaționale și europene;

| K. | întrucât nediscriminarea la locul de muncă constituie unul dintre cele patru drepturi fundamentale ale muncii, fiind, de asemenea, inclus în orientările și cadrele internaționale pentru mediul de afaceri, cum ar fi Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului, Orientările OCDE și Ghidul ISO 26000 privind responsabilitatea socială, care menționează explicit că discriminarea pe criterii de castă fiind este o formă gravă de discriminare; |
| --- | --- |

K.

întrucât nediscriminarea la locul de muncă constituie unul dintre cele patru drepturi fundamentale ale muncii, fiind, de asemenea, inclus în orientările și cadrele internaționale pentru mediul de afaceri, cum ar fi Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului, Orientările OCDE și Ghidul ISO 26000 privind responsabilitatea socială, care menționează explicit că discriminarea pe criterii de castă fiind este o formă gravă de discriminare;

| L. | întrucât guvernele și autoritățile din țările care au sisteme de caste sunt îndemnate să ia act de proiectul de principii și orientări ONU privind eliminarea eficientă a discriminării fondate pe criterii de ocupație și descendență, să adopte toate măsurile necesare pentru a elimina și preveni discriminarea pe criterii de castă, să soluționeze orice deficiențe în implementare la nivel federal, de stat, regional și local, să implementeze, să modifice sau să introducă măsuri legislative speciale și măsuri de politici menite să protejeze și să promoveze drepturilor daliților și, în mod similar, ale grupurilor care au sisteme de caste; |
| --- | --- |

L.

întrucât guvernele și autoritățile din țările care au sisteme de caste sunt îndemnate să ia act de proiectul de principii și orientări ONU privind eliminarea eficientă a discriminării fondate pe criterii de ocupație și descendență, să adopte toate măsurile necesare pentru a elimina și preveni discriminarea pe criterii de castă, să soluționeze orice deficiențe în implementare la nivel federal, de stat, regional și local, să implementeze, să modifice sau să introducă măsuri legislative speciale și măsuri de politici menite să protejeze și să promoveze drepturilor daliților și, în mod similar, ale grupurilor care au sisteme de caste;

| 1. | condamnă încălcările drepturilor omului ce continuă să fie comise împotriva persoanelor care suferă din cauza ierarhiilor de castă și a discriminării de castă, inclusiv refuzarea egalității și a accesului la justiție și la un loc de muncă, segregarea continuă și obstacolele impuse de sistemul castelor în calea dobândirii drepturilor umane fundamentale și a dezvoltării; |
| --- | --- |

1.

condamnă încălcările drepturilor omului ce continuă să fie comise împotriva persoanelor care suferă din cauza ierarhiilor de castă și a discriminării de castă, inclusiv refuzarea egalității și a accesului la justiție și la un loc de muncă, segregarea continuă și obstacolele impuse de sistemul castelor în calea dobândirii drepturilor umane fundamentale și a dezvoltării;

| 2. | consideră că, în ceea ce privește cardurile de identitate, ar trebui să se evite referințele la castă, dat fiind faptul că acestea contravin egalității și mobilității sociale; |
| --- | --- |

2.

consideră că, în ceea ce privește cardurile de identitate, ar trebui să se evite referințele la castă, dat fiind faptul că acestea contravin egalității și mobilității sociale;

| 3. | salută raportul elaborat de Githu Muigai, raportorul special al ONU privind rasismul și subliniază că toate victimele discriminării pe criterii de castă din întreaga lume ar trebui să beneficieze de atenție și protecție; subliniază, în sens mai larg, că toate formele de rasism și discriminare ar trebui tratate cu aceeași determinare, inclusiv în Europa; |
| --- | --- |

3.

salută raportul elaborat de Githu Muigai, raportorul special al ONU privind rasismul și subliniază că toate victimele discriminării pe criterii de castă din întreaga lume ar trebui să beneficieze de atenție și protecție; subliniază, în sens mai larg, că toate formele de rasism și discriminare ar trebui tratate cu aceeași determinare, inclusiv în Europa;

| 4. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la faptul că excluderea socială a daliților și a comunităților afectate în mod similar conduce la niveluri ridicate de sărăcie în rândul grupurilor de populație afectate și la excluderea din procesele de dezvoltare, sau obținerea unor beneficii reduse de pe urma acestora; subliniază, în plus, că acest lucru exclude implicarea lor în activitățile decizionale și guvernare, și o participare semnificativă a acestora la viața publică și civilă; |
| --- | --- |

4.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la faptul că excluderea socială a daliților și a comunităților afectate în mod similar conduce la niveluri ridicate de sărăcie în rândul grupurilor de populație afectate și la excluderea din procesele de dezvoltare, sau obținerea unor beneficii reduse de pe urma acestora; subliniază, în plus, că acest lucru exclude implicarea lor în activitățile decizionale și guvernare, și o participare semnificativă a acestora la viața publică și civilă;

| 5. | rămâne îngrijorat de numărul în mod constant ridicat de cazuri raportate și neraportate de atrocități și practici de respingere a proscrișilor în țările care au sisteme de castă, inclusiv în India, și de impunitatea larg răspândită de care se bucură autorii crimelor împotriva daliților și ai altor victime ale încălcărilor drepturilor omului din motive de castă; reamintește că, în anumite țări, autorii unor astfel de discriminări dețin poziții superioare în sistemul de guvernare; |
| --- | --- |

5.

rămâne îngrijorat de numărul în mod constant ridicat de cazuri raportate și neraportate de atrocități și practici de respingere a proscrișilor în țările care au sisteme de castă, inclusiv în India, și de impunitatea larg răspândită de care se bucură autorii crimelor împotriva daliților și ai altor victime ale încălcărilor drepturilor omului din motive de castă; reamintește că, în anumite țări, autorii unor astfel de discriminări dețin poziții superioare în sistemul de guvernare;

| 6. | își reafirmă profunda îngrijorare cu privire la violențele împotriva femeilor dalite și a altor femei din comunitățile afectate în mod similar din societățile cu sisteme de castă, care de multe ori nu raportează astfel de violențe, de teama amenințărilor la securitatea lor personală sau a excluziunii sociale, la formele multiple de discriminare, care se intersectează, pe criterii de castă, gen și religie ce afectează femeile dalite și femeile din comunitățile minoritare, ceea ce duce la convertiri forțate, răpiri, prostituție forțată și abuzuri sexuale comise de persoane din castele dominante; |
| --- | --- |

6.

își reafirmă profunda îngrijorare cu privire la violențele împotriva femeilor dalite și a altor femei din comunitățile afectate în mod similar din societățile cu sisteme de castă, care de multe ori nu raportează astfel de violențe, de teama amenințărilor la securitatea lor personală sau a excluziunii sociale, la formele multiple de discriminare, care se intersectează, pe criterii de castă, gen și religie ce afectează femeile dalite și femeile din comunitățile minoritare, ceea ce duce la convertiri forțate, răpiri, prostituție forțată și abuzuri sexuale comise de persoane din castele dominante;

| 7. | subliniază necesitatea de a promova un mediu favorabil pentru societatea civilă și apărătorii drepturilor omului care ajută persoanele afectate de discriminarea pe criterii de castă pentru a le asigura securitatea și pentru a evita orice impedimente, stigmatizarea și restricționarea activității lor; subliniază că un astfel de mediu trebuie să includă accesul la finanțare, cooperarea cu organismele ONU pentru drepturile omului și acreditarea Consiliului Economic și Social (Ecosoc); |
| --- | --- |

7.

subliniază necesitatea de a promova un mediu favorabil pentru societatea civilă și apărătorii drepturilor omului care ajută persoanele afectate de discriminarea pe criterii de castă pentru a le asigura securitatea și pentru a evita orice impedimente, stigmatizarea și restricționarea activității lor; subliniază că un astfel de mediu trebuie să includă accesul la finanțare, cooperarea cu organismele ONU pentru drepturile omului și acreditarea Consiliului Economic și Social (Ecosoc);

| 8. | invită UE să promoveze proiectul de principii și orientări ONU privind eliminarea eficientă a discriminării fondate pe criterii de ocupație și descendență ca un cadru director pentru eliminarea discriminării de castă și să promoveze aprobarea acestora de către Consiliul ONU pentru Drepturile Omului; |
| --- | --- |

8.

invită UE să promoveze proiectul de principii și orientări ONU privind eliminarea eficientă a discriminării fondate pe criterii de ocupație și descendență ca un cadru director pentru eliminarea discriminării de castă și să promoveze aprobarea acestora de către Consiliul ONU pentru Drepturile Omului;

| 9. | solicită Comisiei recunoașterea castelor ca formă distinctă de discriminare, cu rădăcini sociale și/sau religioase, care trebuie abordate împreună cu alte criterii de discriminare cum ar fi etnia, rasa, religia, genul sau sexualitatea, în cadrul eforturilor UE de combatere a tuturor formelor de discriminare; solicită UE să considere persoanele afectate de discriminarea pe criterii de castă ca un grup identificabil în politicile și programele UE; |
| --- | --- |

9.

solicită Comisiei recunoașterea castelor ca formă distinctă de discriminare, cu rădăcini sociale și/sau religioase, care trebuie abordate împreună cu alte criterii de discriminare cum ar fi etnia, rasa, religia, genul sau sexualitatea, în cadrul eforturilor UE de combatere a tuturor formelor de discriminare; solicită UE să considere persoanele afectate de discriminarea pe criterii de castă ca un grup identificabil în politicile și programele UE;

| 10. | îndeamnă Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) să integreze combaterea discriminării pe criterii de castă în legislația, politicile și documentele de programare ale UE și să adopte orientări operaționale pentru implementarea acesteia; invită SEAE să îmbunătățească mecanismele de monitorizare și evaluare pentru a evalua în mod eficace impactul acțiunii UE asupra situației persoanelor afectate de această formă de discriminare; |
| --- | --- |

10.

îndeamnă Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) să integreze combaterea discriminării pe criterii de castă în legislația, politicile și documentele de programare ale UE și să adopte orientări operaționale pentru implementarea acesteia; invită SEAE să îmbunătățească mecanismele de monitorizare și evaluare pentru a evalua în mod eficace impactul acțiunii UE asupra situației persoanelor afectate de această formă de discriminare;

| 11. | recomandă ca UE să efectueze o evaluare sistematică a impactului comerțului și/sau al acordurilor de investiții asupra grupurilor afectate de discriminarea pe criterii de castă și să abordeze aceste chestiuni cu reprezentanții sectoarelor economice, cu autoritățile guvernamentale și cu organizațiile relevante ale societății civile; |
| --- | --- |

11.

recomandă ca UE să efectueze o evaluare sistematică a impactului comerțului și/sau al acordurilor de investiții asupra grupurilor afectate de discriminarea pe criterii de castă și să abordeze aceste chestiuni cu reprezentanții sectoarelor economice, cu autoritățile guvernamentale și cu organizațiile relevante ale societății civile;

| 12. | solicită includerea discriminării pe criterii de castă în viitoarele politici, strategii și planuri de acțiune ale UE în domeniul drepturilor omului, ca o chestiune legată de drepturile omului; |
| --- | --- |

12.

solicită includerea discriminării pe criterii de castă în viitoarele politici, strategii și planuri de acțiune ale UE în domeniul drepturilor omului, ca o chestiune legată de drepturile omului;

| 13. | invită Comisia să acorde un sprijin mai puternic pentru proiectele de dezvoltare ce combat discriminarea pe criterii de castă ca pe o încălcare gravă a drepturilor omului care exacerbează sărăcia, și să țină seama de această formă de discriminare în toate proiectele ce pun accentul pe educație, pe femei, pe accesul la justiție, pe participarea politică și pe forța de muncă în țările în cauză; |
| --- | --- |

13.

invită Comisia să acorde un sprijin mai puternic pentru proiectele de dezvoltare ce combat discriminarea pe criterii de castă ca pe o încălcare gravă a drepturilor omului care exacerbează sărăcia, și să țină seama de această formă de discriminare în toate proiectele ce pun accentul pe educație, pe femei, pe accesul la justiție, pe participarea politică și pe forța de muncă în țările în cauză;

| 14. | invită Comisia să elaboreze și să aplice demersuri în care ține cont de sistemul de caste în perioadele de crize umanitare, asigurându-se că ajutoarele umanitare sunt livrate tuturor grupurilor marginalizate, inclusiv persoanelor care suferă de discriminare pe criterii de castă; |
| --- | --- |

14.

invită Comisia să elaboreze și să aplice demersuri în care ține cont de sistemul de caste în perioadele de crize umanitare, asigurându-se că ajutoarele umanitare sunt livrate tuturor grupurilor marginalizate, inclusiv persoanelor care suferă de discriminare pe criterii de castă;

| 15. | îndeamnă UE să ridice problema discriminării pe criterii de castă la cel mai înalt nivel și cu guvernele țărilor afectate, în timpul summiturilor bilaterale și altor reuniuni internaționale; |
| --- | --- |

15.

îndeamnă UE să ridice problema discriminării pe criterii de castă la cel mai înalt nivel și cu guvernele țărilor afectate, în timpul summiturilor bilaterale și altor reuniuni internaționale;

| 16. | încurajează SEAE să consolideze dialogurile cu privire la politici și drepturile omului și să promoveze inițiative comune vizând eliminarea discriminării pe criterii de castă adresate guvernele statelor precum India, Nepal, Pakistan, Bangladesh și Sri Lanka, întrucât comunitățile afectate de sistemul de castă sunt supuse așa-numitelor „practici de neatingere” și, în sens mai larg, să combată discriminarea pe criterii de ocupație și descendență, care are loc în numeroase țări, inclusiv Yemen, Mauritania, precum Nigeria, Senegal și Somalia; reamintește că discriminarea pe criterii de castă nu a fost menționată în acordurile încheiate cu multe dintre aceste state; |
| --- | --- |

16.

încurajează SEAE să consolideze dialogurile cu privire la politici și drepturile omului și să promoveze inițiative comune vizând eliminarea discriminării pe criterii de castă adresate guvernele statelor precum India, Nepal, Pakistan, Bangladesh și Sri Lanka, întrucât comunitățile afectate de sistemul de castă sunt supuse așa-numitelor „practici de neatingere” și, în sens mai larg, să combată discriminarea pe criterii de ocupație și descendență, care are loc în numeroase țări, inclusiv Yemen, Mauritania, precum Nigeria, Senegal și Somalia; reamintește că discriminarea pe criterii de castă nu a fost menționată în acordurile încheiate cu multe dintre aceste state;

| 17. | invită Comisia și SEAE să includă, atunci când este relevant, o „clauză de discriminare pe criterii de castă” în toate acordurile comerciale și de asociere; |
| --- | --- |

17.

invită Comisia și SEAE să includă, atunci când este relevant, o „clauză de discriminare pe criterii de castă” în toate acordurile comerciale și de asociere;

| 18. | recomandă ca UE să promoveze politicile de nediscriminare și favorabile incluziunii și procedurile operațiunilor de afaceri cu țările afectate de caste, incluzând acțiuni pozitive pentru daliți și pentru persoanele afectate în mod similar de pe piața muncii și din sectorul privat; |
| --- | --- |

18.

recomandă ca UE să promoveze politicile de nediscriminare și favorabile incluziunii și procedurile operațiunilor de afaceri cu țările afectate de caste, incluzând acțiuni pozitive pentru daliți și pentru persoanele afectate în mod similar de pe piața muncii și din sectorul privat;

| 19. | invită UE să promoveze consultări regulate și ample cu societatea civilă cu privire la discriminarea pe criterii castă și să aloce resurse adecvate organizațiilor societății civile în vederea combaterii acestei discriminări; |
| --- | --- |

19.

invită UE să promoveze consultări regulate și ample cu societatea civilă cu privire la discriminarea pe criterii castă și să aloce resurse adecvate organizațiilor societății civile în vederea combaterii acestei discriminări;

| 20. | invită UE să promoveze o agendă de dezvoltare care acordă atenție sistemului de caste pentru perioada de după - 2015 care să aibă ca obiectiv esențial și măsurabil reducerea inegalităților bazate pe apartenența la o castă sau agravate de aceasta și care să asigure că discriminarea pe criterii de castă este tratată în mod explicit ca factor structural ce stă la baza sărăciei și ca o cauză fundamentală a inegalităților structurale; |
| --- | --- |

20.

invită UE să promoveze o agendă de dezvoltare care acordă atenție sistemului de caste pentru perioada de după - 2015 care să aibă ca obiectiv esențial și măsurabil reducerea inegalităților bazate pe apartenența la o castă sau agravate de aceasta și care să asigure că discriminarea pe criterii de castă este tratată în mod explicit ca factor structural ce stă la baza sărăciei și ca o cauză fundamentală a inegalităților structurale;

| 21. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înalt Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, Reprezentantului Special al Uniunii Europene pentru drepturile omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al ONU și Consiliului ONU pentru Drepturile Omului. |
| --- | --- |

21.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înalt Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, Reprezentantului Special al Uniunii Europene pentru drepturile omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al ONU și Consiliului ONU pentru Drepturile Omului.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0512.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0031.

(3)  JO C 250 E, 25.10.2007, p. 87.

(4)  JO C 258 E, 7.9.2013, p. 8.

(5)  A/HRC/11/CRP.3.

(6)  A/HRC/17/40.

---

| 19.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 181/73 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 181/73

---

P7_TA(2013)0421

Raportul anual de activitate 2012 al Comisiei pentru petiţii

Rezoluţia Parlamentului European din 10 octombrie 2013 referitoare la activitățile Comisiei pentru petiții în anul 2012 (2013/2013(INI))

(2016/C 181/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile anterioare privind deliberările Comisiei pentru petiții, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile anterioare privind deliberările Comisiei pentru petiții,

| — | având în vedere articolele 10 și 11 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 10 și 11 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere articolele 24, 227, 228, 258 și 260 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 24, 227, 228, 258 și 260 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolul 48 și articolul 202 alineatul (8) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 și articolul 202 alineatul (8) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru petiții (A7-0299/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru petiții (A7-0299/2013),

| A. | întrucât, sub rezerva Protocolului (nr. 30) la tratat, Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene a căpătat forță juridică obligatorie prin intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona; întrucât, în temeiul articolului 51, carta se aplică instituțiilor și organismelor UE și ale statelor membre numai atunci când acestea pun în aplicare legislația Uniunii; întrucât Tratatul de la Lisabona stabilește, de asemenea, temeiul juridic pentru aderarea UE la Convenția europeană a drepturilor omului, precum și pentru instituirea inițiativei cetățenești europene; |
| --- | --- |

A.

întrucât, sub rezerva Protocolului (nr. 30) la tratat, Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene a căpătat forță juridică obligatorie prin intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona; întrucât, în temeiul articolului 51, carta se aplică instituțiilor și organismelor UE și ale statelor membre numai atunci când acestea pun în aplicare legislația Uniunii; întrucât Tratatul de la Lisabona stabilește, de asemenea, temeiul juridic pentru aderarea UE la Convenția europeană a drepturilor omului, precum și pentru instituirea inițiativei cetățenești europene;

| B. | întrucât Comisia pentru petiții are obligația să își revizuiască constant și, atunci când este posibil, să își consolideze rolul, în special în ceea ce privește dezvoltarea principiilor democratice, cum ar fi participarea crescută a cetățenilor la procesul decizional din UE și consolidarea transparenței și responsabilității; întrucât în cursul activității sale obișnuite comisia conlucrează îndeaproape cu statele membre, cu Comisia, cu Ombudsmanul European și cu alte organisme pentru a garanta respectarea deplină a spiritului și literei legislației Uniunii; |
| --- | --- |

B.

întrucât Comisia pentru petiții are obligația să își revizuiască constant și, atunci când este posibil, să își consolideze rolul, în special în ceea ce privește dezvoltarea principiilor democratice, cum ar fi participarea crescută a cetățenilor la procesul decizional din UE și consolidarea transparenței și responsabilității; întrucât în cursul activității sale obișnuite comisia conlucrează îndeaproape cu statele membre, cu Comisia, cu Ombudsmanul European și cu alte organisme pentru a garanta respectarea deplină a spiritului și literei legislației Uniunii;

| C. | întrucât, în 2012, Comisia pentru petiții a înregistrat 1 986 de petiții, majoritatea făcând referire la subiecte precum drepturile fundamentale, mediul, piața internă și criza economică și socială; întrucât au fost declarate admisibile 1 406 petiții, dintre care 853 au fost transmise Comisiei pentru a se realiza anchete suplimentare, în conformitate cu articolele 258 și 260 din Tratat, iar 580 de petiții au fost declarate inadmisibile; întrucât cauzele a cel puțin cinci petiții depuse în 2012 au fost aduse în fața Curții de Justiții în temeiul articolelor 258 și 260 din Tratat; întrucât în hotărârea din 14 septembrie 2011 pronunțată în cauza T308/07 s-a precizat faptul că deciziile de procedură adoptate de Parlament în cazul petițiilor fac, de asemenea, obiectul unei căi de atac, întrucât, în ceea ce privește analiza statistică din acest raport, cele mai multe petiții se referă la UE în ansamblu (27,3 %), fiind urmate de petiții care se referă la cazuri din Spania (15,0 %), din Germania (12,5 %) și din Italia (8,6 %); |
| --- | --- |

C.

întrucât, în 2012, Comisia pentru petiții a înregistrat 1 986 de petiții, majoritatea făcând referire la subiecte precum drepturile fundamentale, mediul, piața internă și criza economică și socială; întrucât au fost declarate admisibile 1 406 petiții, dintre care 853 au fost transmise Comisiei pentru a se realiza anchete suplimentare, în conformitate cu articolele 258 și 260 din Tratat, iar 580 de petiții au fost declarate inadmisibile; întrucât cauzele a cel puțin cinci petiții depuse în 2012 au fost aduse în fața Curții de Justiții în temeiul articolelor 258 și 260 din Tratat; întrucât în hotărârea din 14 septembrie 2011 pronunțată în cauza T308/07 s-a precizat faptul că deciziile de procedură adoptate de Parlament în cazul petițiilor fac, de asemenea, obiectul unei căi de atac, întrucât, în ceea ce privește analiza statistică din acest raport, cele mai multe petiții se referă la UE în ansamblu (27,3 %), fiind urmate de petiții care se referă la cazuri din Spania (15,0 %), din Germania (12,5 %) și din Italia (8,6 %);

| D. | întrucât, în domeniul drepturilor fundamentale, comisia a acordat, în 2012, o atenție deosebită drepturilor persoanelor cu handicap, drepturilor copiilor, drepturilor consumatorilor, drepturilor de proprietate, drepturilor la liberă circulație fără discriminare din orice motiv, protecției libertății de exprimare și a vieții private, precum și dreptului de acces la documente și informații și drepturilor la libertatea de asociere politică și sindicală; întrucât din cauza crizei economice a crescut numărul petițiilor privind probleme sociale, cum ar fi locuințele, locul de muncă și practicile abuzive ale sectorului bancar față de depunători; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în domeniul drepturilor fundamentale, comisia a acordat, în 2012, o atenție deosebită drepturilor persoanelor cu handicap, drepturilor copiilor, drepturilor consumatorilor, drepturilor de proprietate, drepturilor la liberă circulație fără discriminare din orice motiv, protecției libertății de exprimare și a vieții private, precum și dreptului de acces la documente și informații și drepturilor la libertatea de asociere politică și sindicală; întrucât din cauza crizei economice a crescut numărul petițiilor privind probleme sociale, cum ar fi locuințele, locul de muncă și practicile abuzive ale sectorului bancar față de depunători;

| E. | întrucât petițiile adresate de către cetățeni prezintă dovezi privind existența unei discriminări persistente a cetățenilor pe motive de handicap, apartenență la un grup minoritar sau la un anumit grup etnic, vârstă sau orientare sexuală; |
| --- | --- |

E.

întrucât petițiile adresate de către cetățeni prezintă dovezi privind existența unei discriminări persistente a cetățenilor pe motive de handicap, apartenență la un grup minoritar sau la un anumit grup etnic, vârstă sau orientare sexuală;

| F. | întrucât inițiativele UE în domeniul combaterii discriminării, cum ar fi cadrul UE din 2011 pentru strategiile naționale de integrare a romilor, trebuie adoptate imediat în strategiile naționale și revizuite și monitorizate în permanență, având în vedere situațiile economice și sociale în schimbare; |
| --- | --- |

F.

întrucât inițiativele UE în domeniul combaterii discriminării, cum ar fi cadrul UE din 2011 pentru strategiile naționale de integrare a romilor, trebuie adoptate imediat în strategiile naționale și revizuite și monitorizate în permanență, având în vedere situațiile economice și sociale în schimbare;

| G. | întrucât, în ceea ce privește protecția mediului, amenințarea reprezentată de poluare și de practicile de mediu incorecte nu poate fi niciodată supraestimată, din cauza riscurilor care decurg pentru biodiversitate și ecosisteme, precum și din cauza riscurilor pentru sănătatea publică, care sunt toate de lungă durată și adesea pun în pericol viața; întrucât, în ceea ce privește biodiversitatea, unele state membre nu au stabilit încă toate zonele care necesită o protecție minimă în cadrul rețelei Natura 2000 și nici nu au pus în aplicare pe deplin măsuri eficace de protecție a acestora; întrucât trebuie să se aibă în vedere obiectivele de combatere a poluării și a schimbărilor climatice; întrucât în 2012 comisia a acordat o atenție deosebită punerii în aplicare a legislației privind deșeurile și apa, precum și evaluării impactului proiectelor și activităților asupra mediului și sănătății publice; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în ceea ce privește protecția mediului, amenințarea reprezentată de poluare și de practicile de mediu incorecte nu poate fi niciodată supraestimată, din cauza riscurilor care decurg pentru biodiversitate și ecosisteme, precum și din cauza riscurilor pentru sănătatea publică, care sunt toate de lungă durată și adesea pun în pericol viața; întrucât, în ceea ce privește biodiversitatea, unele state membre nu au stabilit încă toate zonele care necesită o protecție minimă în cadrul rețelei Natura 2000 și nici nu au pus în aplicare pe deplin măsuri eficace de protecție a acestora; întrucât trebuie să se aibă în vedere obiectivele de combatere a poluării și a schimbărilor climatice; întrucât în 2012 comisia a acordat o atenție deosebită punerii în aplicare a legislației privind deșeurile și apa, precum și evaluării impactului proiectelor și activităților asupra mediului și sănătății publice;

| H. | întrucât este necesar să se conserve resursele naturale, în scopul protejării viitorului planetei; întrucât este important ca principiul precauției să prevaleze în ceea ce privește inovațiile tehnologice, precum OMG-urile și nanotehnologia; |
| --- | --- |

H.

întrucât este necesar să se conserve resursele naturale, în scopul protejării viitorului planetei; întrucât este important ca principiul precauției să prevaleze în ceea ce privește inovațiile tehnologice, precum OMG-urile și nanotehnologia;

| I. | întrucât, în ceea ce privește problema gestionării deșeurilor, în cadrul vizitei de informare efectuată în Italia s-a subliniat faptul că este necesar ca toate autoritățile italiene implicate să găsească de urgență o soluție durabilă la necesitățile de gestionare a deșeurilor în provincia Roma, soluție care să asigure respectarea sănătății și a demnității cetățenilor; întrucât, deși situația de urgență din Napoli a încetat, în regiunea Campania continuă să existe numeroase provocări în ceea ce privește adoptarea unei abordări cuprinzătoare a gestionării deșeurilor, în conformitate cu ierarhia deșeurilor stabilită în Directiva 2008/98/CE (Directiva-cadru privind deșeurile) și cu hotărârea CJUE din martie 2010; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în ceea ce privește problema gestionării deșeurilor, în cadrul vizitei de informare efectuată în Italia s-a subliniat faptul că este necesar ca toate autoritățile italiene implicate să găsească de urgență o soluție durabilă la necesitățile de gestionare a deșeurilor în provincia Roma, soluție care să asigure respectarea sănătății și a demnității cetățenilor; întrucât, deși situația de urgență din Napoli a încetat, în regiunea Campania continuă să existe numeroase provocări în ceea ce privește adoptarea unei abordări cuprinzătoare a gestionării deșeurilor, în conformitate cu ierarhia deșeurilor stabilită în Directiva 2008/98/CE (Directiva-cadru privind deșeurile) și cu hotărârea CJUE din martie 2010;

| J. | întrucât, deși Comisia poate controla integral respectarea legislației UE doar după ce autoritățile naționale adoptă o decizie definitivă, este important, în special în cazul mediului, să se verifice cât mai repede dacă autoritățile locale, regionale și naționale aplică în mod corect toate cerințele de procedură relevante prevăzute de legislația Uniunii Europene, inclusiv dacă aplică principiul precauției; |
| --- | --- |

J.

întrucât, deși Comisia poate controla integral respectarea legislației UE doar după ce autoritățile naționale adoptă o decizie definitivă, este important, în special în cazul mediului, să se verifice cât mai repede dacă autoritățile locale, regionale și naționale aplică în mod corect toate cerințele de procedură relevante prevăzute de legislația Uniunii Europene, inclusiv dacă aplică principiul precauției;

| K. | întrucât activitățile comisiei au condus la declararea apei ca bun public de către Parlament; întrucât inițiativa cetățenească europeană intitulată „Dreptul la apă” a fost prima care a atins pragul de un milion de semnături din partea cetățenilor europeni; |
| --- | --- |

K.

întrucât activitățile comisiei au condus la declararea apei ca bun public de către Parlament; întrucât inițiativa cetățenească europeană intitulată „Dreptul la apă” a fost prima care a atins pragul de un milion de semnături din partea cetățenilor europeni;

| L. | întrucât este important să se prevină alte pierderi ireparabile în ceea ce privește biodiversitatea, în special în cadrul siturilor din rețeaua Natura 2000; întrucât statele membre s-au angajat să asigure protecția ariilor speciale de conservare, în conformitate cu Directiva privind habitatele (92/43/CEE) și Directiva privind păsările (79/409/CEE); |
| --- | --- |

L.

întrucât este important să se prevină alte pierderi ireparabile în ceea ce privește biodiversitatea, în special în cadrul siturilor din rețeaua Natura 2000; întrucât statele membre s-au angajat să asigure protecția ariilor speciale de conservare, în conformitate cu Directiva privind habitatele (92/43/CEE) și Directiva privind păsările (79/409/CEE);

| M. | întrucât în rezoluția sa din 13 decembrie 2012 referitoare la o nouă industrie siderurgică durabilă și competitivă, bazată pe o petiție primită (1), Parlamentul European a susținut principiul „poluatorul plătește”. |
| --- | --- |

M.

întrucât în rezoluția sa din 13 decembrie 2012 referitoare la o nouă industrie siderurgică durabilă și competitivă, bazată pe o petiție primită (1), Parlamentul European a susținut principiul „poluatorul plătește”.

| N. | întrucât, în ciuda acordului interinstituțional dintre Parlament și Comisie, aceasta din urmă pare să fie reticentă în furnizarea unor informații prompte privind natura deliberărilor sale, precum și a deciziilor luate, cu privire la procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor legate de petiții și referitoare la punerea în aplicare a legislației privind mediul; întrucât acest lucru constituie o sursă majoră de îngrijorare, date fiind daunele și distrugerile care ar putea fi aduse sănătății și ecosistemelor noastre; întrucât instituțiile europene ar trebui să furnizeze mai multe informații și să fie mai transparente în relația lor cu cetățenii UE; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în ciuda acordului interinstituțional dintre Parlament și Comisie, aceasta din urmă pare să fie reticentă în furnizarea unor informații prompte privind natura deliberărilor sale, precum și a deciziilor luate, cu privire la procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor legate de petiții și referitoare la punerea în aplicare a legislației privind mediul; întrucât acest lucru constituie o sursă majoră de îngrijorare, date fiind daunele și distrugerile care ar putea fi aduse sănătății și ecosistemelor noastre; întrucât instituțiile europene ar trebui să furnizeze mai multe informații și să fie mai transparente în relația lor cu cetățenii UE;

| O. | întrucât anul 2013 a fost desemnat Anul European al Cetățenilor, iar tocmai cetățenii și rezidenții UE, individual sau în asociere cu alții, sunt foarte în măsură să evalueze eficacitatea legislației europene, astfel cum este aplicată, și să semnaleze eventualele lacune care afectează punerea în aplicare corespunzătoare a legislației și exercitarea deplină a drepturilor; întrucât ar trebui să se țină seama în mod corespunzător de conținutul programului „O agendă a consumatorului european – stimularea încrederii și a creșterii economice”; întrucât o condiție preliminară fundamentală pentru acest lucru este punerea la dispoziția cetățenilor, într-o manieră practică, a informațiilor cu privire la legislația europeană; |
| --- | --- |

O.

întrucât anul 2013 a fost desemnat Anul European al Cetățenilor, iar tocmai cetățenii și rezidenții UE, individual sau în asociere cu alții, sunt foarte în măsură să evalueze eficacitatea legislației europene, astfel cum este aplicată, și să semnaleze eventualele lacune care afectează punerea în aplicare corespunzătoare a legislației și exercitarea deplină a drepturilor; întrucât ar trebui să se țină seama în mod corespunzător de conținutul programului „O agendă a consumatorului european – stimularea încrederii și a creșterii economice”; întrucât o condiție preliminară fundamentală pentru acest lucru este punerea la dispoziția cetățenilor, într-o manieră practică, a informațiilor cu privire la legislația europeană;

| P. | întrucât, din acest motiv, Comisia pentru petiții a consacrat, în 2012, o mare parte din timpul și eforturile sale pentru a dezbate sensul termenului „cetățenie”, care are o legătură strânsă cu libera circulație și rezidența în UE, potrivit definiției din Partea a III-a din TFUE, dar care cuprinde, de asemenea, multe alte drepturi și care aduce beneficii cetățenilor care nu își părăsesc țara de origine; întrucât petițiile dovedesc că cetățenii și rezidenții Uniunii se confruntă în continuare cu obstacole larg răspândite și concrete în special în calea exercitării drepturilor lor transfrontaliere, o situație care are un impact direct și zilnic asupra vieților și bunăstării a mii de gospodării; |
| --- | --- |

P.

întrucât, din acest motiv, Comisia pentru petiții a consacrat, în 2012, o mare parte din timpul și eforturile sale pentru a dezbate sensul termenului „cetățenie”, care are o legătură strânsă cu libera circulație și rezidența în UE, potrivit definiției din Partea a III-a din TFUE, dar care cuprinde, de asemenea, multe alte drepturi și care aduce beneficii cetățenilor care nu își părăsesc țara de origine; întrucât petițiile dovedesc că cetățenii și rezidenții Uniunii se confruntă în continuare cu obstacole larg răspândite și concrete în special în calea exercitării drepturilor lor transfrontaliere, o situație care are un impact direct și zilnic asupra vieților și bunăstării a mii de gospodării;

| Q. | întrucât procedura de depunere a unei petiții poate veni în completarea altor instrumente europene puse la dispoziția cetățenilor, precum posibilitatea de a adresa plângeri Ombudsmanului European sau Comisiei; întrucât Comisia pentru petiții cooperează îndeaproape cu Ombudsmanul European, cu alte comisii ale Parlamentului, cu organe, agenții și rețele europene, precum și cu statele membre; |
| --- | --- |

Q.

întrucât procedura de depunere a unei petiții poate veni în completarea altor instrumente europene puse la dispoziția cetățenilor, precum posibilitatea de a adresa plângeri Ombudsmanului European sau Comisiei; întrucât Comisia pentru petiții cooperează îndeaproape cu Ombudsmanul European, cu alte comisii ale Parlamentului, cu organe, agenții și rețele europene, precum și cu statele membre;

| R. | întrucât procesul de adresare a unei petiții poate fi și ar trebui să fie în continuare complementar altor căi de atac la dispoziția cetățenilor, cum ar fi depunerea unei plângeri pe lângă Comisia Europeană sau Ombudsmanul European; întrucât SOLVIT, în special, este un instrument important care poate fi utilizat de către cetățenii UE pentru a găsi soluții rapide la problemele cauzate de aplicarea necorespunzătoare a legislației privind piața internă de către autoritățile publice, iar în acest sens se impune realizarea de progrese în rezolvarea comună a acțiunilor în instanță inițiate de consumatori și de asociațiile acestora; întrucât portalul web unic „Exercitați-vă drepturile” conține informații importante pentru cetățenii care doresc să depună plângeri cu privire la aplicarea corectă a legislației UE; |
| --- | --- |

R.

întrucât procesul de adresare a unei petiții poate fi și ar trebui să fie în continuare complementar altor căi de atac la dispoziția cetățenilor, cum ar fi depunerea unei plângeri pe lângă Comisia Europeană sau Ombudsmanul European; întrucât SOLVIT, în special, este un instrument important care poate fi utilizat de către cetățenii UE pentru a găsi soluții rapide la problemele cauzate de aplicarea necorespunzătoare a legislației privind piața internă de către autoritățile publice, iar în acest sens se impune realizarea de progrese în rezolvarea comună a acțiunilor în instanță inițiate de consumatori și de asociațiile acestora; întrucât portalul web unic „Exercitați-vă drepturile” conține informații importante pentru cetățenii care doresc să depună plângeri cu privire la aplicarea corectă a legislației UE;

| S. | întrucât domeniul de acțiune și modul de funcționare ale dreptului de a adresa petiții acordat tuturor cetățenilor și rezidenților UE în temeiul Tratatului diferă de alte căi de atac aflate la dispoziția cetățenilor, cum ar fi, de exemplu, transmiterea de plângeri către Comisie sau Ombudsman; |
| --- | --- |

S.

întrucât domeniul de acțiune și modul de funcționare ale dreptului de a adresa petiții acordat tuturor cetățenilor și rezidenților UE în temeiul Tratatului diferă de alte căi de atac aflate la dispoziția cetățenilor, cum ar fi, de exemplu, transmiterea de plângeri către Comisie sau Ombudsman;

| T. | întrucât este necesar să se intensifice participarea cetățenilor la procesul decizional al Uniunii Europene, în scopul consolidării legitimității și responsabilității acesteia; |
| --- | --- |

T.

întrucât este necesar să se intensifice participarea cetățenilor la procesul decizional al Uniunii Europene, în scopul consolidării legitimității și responsabilității acesteia;

| U. | întrucât un nou instrument de democrație participativă, „inițiativa cetățenească europeană”, a intrat în vigoare la 1 aprilie 2012, iar în cursul anului aceasta s-a înregistrat un număr total de șaisprezece inițiative; întrucât diferiți inițiatori de inițiative cetățenești europene s-au arătat preocupați de barierele tehnice întâlnite în colectarea efectivă a semnăturilor; întrucât Comisia pentru petiții va avea un rol primordial în organizarea audierilor publice pentru inițiativele de succes; |
| --- | --- |

U.

întrucât un nou instrument de democrație participativă, „inițiativa cetățenească europeană”, a intrat în vigoare la 1 aprilie 2012, iar în cursul anului aceasta s-a înregistrat un număr total de șaisprezece inițiative; întrucât diferiți inițiatori de inițiative cetățenești europene s-au arătat preocupați de barierele tehnice întâlnite în colectarea efectivă a semnăturilor; întrucât Comisia pentru petiții va avea un rol primordial în organizarea audierilor publice pentru inițiativele de succes;

| V. | întrucât rămâne evident faptul că nu există nici informații clar structurate și publicate pe scară largă și nici o conștientizare în rândul cetățenilor UE cu privire la drepturile lor; întrucât acest lucru constituie un obstacol decisiv în calea exercitării active a cetățeniei UE; întrucât, în acest sens, statele membre ar trebui să își respecte într-o mai mare măsură obligația de a furniza informații și de a îmbunătăți gradul de informare; |
| --- | --- |

V.

întrucât rămâne evident faptul că nu există nici informații clar structurate și publicate pe scară largă și nici o conștientizare în rândul cetățenilor UE cu privire la drepturile lor; întrucât acest lucru constituie un obstacol decisiv în calea exercitării active a cetățeniei UE; întrucât, în acest sens, statele membre ar trebui să își respecte într-o mai mare măsură obligația de a furniza informații și de a îmbunătăți gradul de informare;

| W. | întrucât cetățenii și rezidenții europeni sunt în mod legitim îndreptățiți să considere că în cadrul juridic al Uniunii Europene se vor găsi, fără întârzieri nejustificate, soluții la problemele pe care le prezintă în fața Comisiei pentru petiții și, în special, că membrii comisiei vor apăra mediul natural, sănătatea, libertatea de circulație, demnitatea și drepturile și libertățile fundamentale ale petiționarilor; întrucât de viteza de lucru și rapiditatea și destoinicia Secretariatului său depinde în mare măsură eficiența activității desfășurate de comisie, care ar putea fi îmbunătățită în continuare în special prin optimizarea timpului de prelucrare a petițiilor și prin sistematizarea procedurii de evaluare a acestora; întrucât, având în vedere numărul din ce în ce mai mare de petiții primite anual, comisia ar trebui să aloce în acest scop mai multe resurse și mai mult timp pentru ședințe; întrucât există necesitatea continuității prelucrării a petițiilor, în ciuda modificării perioadelor legislative și a modificărilor rezultate la nivelul personalului; întrucât s-au adresat numeroase petiții referitoare la victimele regimului franchist și la copiii furați din Spania; |
| --- | --- |

W.

întrucât cetățenii și rezidenții europeni sunt în mod legitim îndreptățiți să considere că în cadrul juridic al Uniunii Europene se vor găsi, fără întârzieri nejustificate, soluții la problemele pe care le prezintă în fața Comisiei pentru petiții și, în special, că membrii comisiei vor apăra mediul natural, sănătatea, libertatea de circulație, demnitatea și drepturile și libertățile fundamentale ale petiționarilor; întrucât de viteza de lucru și rapiditatea și destoinicia Secretariatului său depinde în mare măsură eficiența activității desfășurate de comisie, care ar putea fi îmbunătățită în continuare în special prin optimizarea timpului de prelucrare a petițiilor și prin sistematizarea procedurii de evaluare a acestora; întrucât, având în vedere numărul din ce în ce mai mare de petiții primite anual, comisia ar trebui să aloce în acest scop mai multe resurse și mai mult timp pentru ședințe; întrucât există necesitatea continuității prelucrării a petițiilor, în ciuda modificării perioadelor legislative și a modificărilor rezultate la nivelul personalului; întrucât s-au adresat numeroase petiții referitoare la victimele regimului franchist și la copiii furați din Spania;

| X. | întrucât anumite petiții rămân suspendate între Comisie, Parlament, Curtea Europeană de Justiție și autoritățile naționale fără a fi găsită o soluție, lăsând petiționarii pe un teren nesigur, fără niciun semn de finalizare, |
| --- | --- |

X.

întrucât anumite petiții rămân suspendate între Comisie, Parlament, Curtea Europeană de Justiție și autoritățile naționale fără a fi găsită o soluție, lăsând petiționarii pe un teren nesigur, fără niciun semn de finalizare,

| Y. | întrucât s-a înregistrat o creștere considerabilă a numărului petițiilor privind încălcarea în statele membre a principiilor drepturilor democratice fundamentale și ale statului de drept protejate de Tratatul privind Uniunea Europeană, ceea ce indică faptul că cetățenii europeni au tot mai multă încredere în instituțiile Uniunii în ceea ce privește protecția drepturilor lor fundamentale, |
| --- | --- |

Y.

întrucât s-a înregistrat o creștere considerabilă a numărului petițiilor privind încălcarea în statele membre a principiilor drepturilor democratice fundamentale și ale statului de drept protejate de Tratatul privind Uniunea Europeană, ceea ce indică faptul că cetățenii europeni au tot mai multă încredere în instituțiile Uniunii în ceea ce privește protecția drepturilor lor fundamentale,

| Z. | întrucât persoanele fizice și comunitățile locale, precum și organizațiile voluntare și întreprinderile, sunt în măsură să evalueze eficacitatea legislației europene, întrucât se aplică asupra lor, și să semnaleze eventualele lacune care trebuie să fie analizate în scopul de a asigura o implementare mai eficientă, mai uniformă și mai comparabilă a legislației UE în toate statele membre, |
| --- | --- |

Z.

întrucât persoanele fizice și comunitățile locale, precum și organizațiile voluntare și întreprinderile, sunt în măsură să evalueze eficacitatea legislației europene, întrucât se aplică asupra lor, și să semnaleze eventualele lacune care trebuie să fie analizate în scopul de a asigura o implementare mai eficientă, mai uniformă și mai comparabilă a legislației UE în toate statele membre,

| 1. | ia act de faptul că petițiile primite în 2012 din partea cetățenilor și rezidenților europeni s-au axat asupra unor presupuse încălcări ale dreptului UE în domeniul drepturilor fundamentale, al mediului, al pieței interne și al drepturilor de proprietate; este de părere că petițiile dovedesc că există în continuare cazuri frecvente și larg răspândite de transpunere incompletă sau de punere în aplicare necorespunzătoare a dreptului UE; |
| --- | --- |

1.

ia act de faptul că petițiile primite în 2012 din partea cetățenilor și rezidenților europeni s-au axat asupra unor presupuse încălcări ale dreptului UE în domeniul drepturilor fundamentale, al mediului, al pieței interne și al drepturilor de proprietate; este de părere că petițiile dovedesc că există în continuare cazuri frecvente și larg răspândite de transpunere incompletă sau de punere în aplicare necorespunzătoare a dreptului UE;

| 2. | observă că drepturile fundamentale rămân un subiect cheie al petițiilor adresate, prezentând în special preocupări legate de drepturile persoanelor cu handicap, drepturile copiilor, drepturile de proprietate, dreptul la libera circulație, inclusiv portabilitatea drepturilor în materie de securitate socială fără a se lovi de nicio formă de discriminare, protecția libertății de exprimare și a vieții private, libertatea de asociere, precum și dreptul de acces la documente și informații; invită statele membre să aplice în mod corect și să respecte drepturile respective prevăzute în Tratat și solicită Comisiei să ia măsurile necesare pentru a obliga statele membre care nu se conformează să reducă decalajul dintre legislațiile naționale și legislația UE în ceea ce privește drepturile fundamentale ale cetățenilor; |
| --- | --- |

2.

observă că drepturile fundamentale rămân un subiect cheie al petițiilor adresate, prezentând în special preocupări legate de drepturile persoanelor cu handicap, drepturile copiilor, drepturile de proprietate, dreptul la libera circulație, inclusiv portabilitatea drepturilor în materie de securitate socială fără a se lovi de nicio formă de discriminare, protecția libertății de exprimare și a vieții private, libertatea de asociere, precum și dreptul de acces la documente și informații; invită statele membre să aplice în mod corect și să respecte drepturile respective prevăzute în Tratat și solicită Comisiei să ia măsurile necesare pentru a obliga statele membre care nu se conformează să reducă decalajul dintre legislațiile naționale și legislația UE în ceea ce privește drepturile fundamentale ale cetățenilor;

| 3. | consideră că publicarea pe internet de către Parlamentul European a unui ghid interactiv, pe aceeași linie cu cel publicat pe internet de către Ombudsmanul European, ar putea reduce numărul petițiilor adresate al căror obiect care nu se încadrează în domeniul de activitate al UE; |
| --- | --- |

3.

consideră că publicarea pe internet de către Parlamentul European a unui ghid interactiv, pe aceeași linie cu cel publicat pe internet de către Ombudsmanul European, ar putea reduce numărul petițiilor adresate al căror obiect care nu se încadrează în domeniul de activitate al UE;

| 4. | confirmă rolul esențial jucat de Comisia pentru petiții în identificarea căilor de atac extrajudiciare disponibile pentru cetățeni, furnizând astfel o analiză reală a modului în care cetățenii Europei percep Uniunea Europeană și oferind posibilitatea de a formula concluzii referitoare la măsura în care legislația europeană produce într-adevăr rezultatele preconizate și răspunde la așteptările cetățenilor din partea Uniunii; |
| --- | --- |

4.

confirmă rolul esențial jucat de Comisia pentru petiții în identificarea căilor de atac extrajudiciare disponibile pentru cetățeni, furnizând astfel o analiză reală a modului în care cetățenii Europei percep Uniunea Europeană și oferind posibilitatea de a formula concluzii referitoare la măsura în care legislația europeană produce într-adevăr rezultatele preconizate și răspunde la așteptările cetățenilor din partea Uniunii;

| 5. | invită Comisia pentru petiții să analizeze efectele asupra admisibilității petițiilor ale jurisprudenței Equal Rights Trust a Curții de Justiție a Uniunii Europene care conferă cetățenilor Uniunii, chiar și în cazul legislației pur naționale, un înalt nivel de protecție în eventualitatea unei hotărâri a unei instanțe naționale care afectează exercitarea drepturilor pe care le au în calitatea lor de cetățeni ai UE; solicită efectuarea unei investigații legate de obstacolele în calea cetățenilor Uniunii în încercarea lor de a obține o interpretare fiabilă a legislației europene în cauze înaintate instanțelor naționale prin solicitarea unei hotărâri preliminare din partea Curții; |
| --- | --- |

5.

invită Comisia pentru petiții să analizeze efectele asupra admisibilității petițiilor ale jurisprudenței Equal Rights Trust a Curții de Justiție a Uniunii Europene care conferă cetățenilor Uniunii, chiar și în cazul legislației pur naționale, un înalt nivel de protecție în eventualitatea unei hotărâri a unei instanțe naționale care afectează exercitarea drepturilor pe care le au în calitatea lor de cetățeni ai UE; solicită efectuarea unei investigații legate de obstacolele în calea cetățenilor Uniunii în încercarea lor de a obține o interpretare fiabilă a legislației europene în cauze înaintate instanțelor naționale prin solicitarea unei hotărâri preliminare din partea Curții;

| 6. | ca parte a eforturilor de îmbunătățire a activității comisiei, solicită o procedură care să implice misiuni de informare care, pe de o parte, să asigure dreptul fiecărui membru al misiunii de informare de a prezenta faptele din punctul de vedere propriu și, care, pe de altă parte, să le garanteze tuturor membrilor comisiei posibilitatea de a participa la procesul decizional cu privire la concluziile care urmează să fie formulate de către Comisia pentru petiții; |
| --- | --- |

6.

ca parte a eforturilor de îmbunătățire a activității comisiei, solicită o procedură care să implice misiuni de informare care, pe de o parte, să asigure dreptul fiecărui membru al misiunii de informare de a prezenta faptele din punctul de vedere propriu și, care, pe de altă parte, să le garanteze tuturor membrilor comisiei posibilitatea de a participa la procesul decizional cu privire la concluziile care urmează să fie formulate de către Comisia pentru petiții;

| 7. | este hotărât să aplice procedura de depunere a petițiilor într-un mod mai eficient, mai transparent și imparțial și care să ia în considerare drepturile de participare ale membrilor Comisiei pentru petiții, astfel încât procesarea petițiilor să poată face obiectul unui control judiciar, inclusiv la nivel procedural; |
| --- | --- |

7.

este hotărât să aplice procedura de depunere a petițiilor într-un mod mai eficient, mai transparent și imparțial și care să ia în considerare drepturile de participare ale membrilor Comisiei pentru petiții, astfel încât procesarea petițiilor să poată face obiectul unui control judiciar, inclusiv la nivel procedural;

| 8. | atrage atenția asupra discriminării persistente a cetățenilor pe motiv de religie sau convingeri, dizabilități, apartenență la un grup minoritar, vârstă sau orientare sexuală; subliniază, în special, că populația de etnie romă de pe teritoriul UE se confruntă în continuare cu obstacole în calea incluziunii; prin urmare, solicită Comisiei să faciliteze cooperarea interguvernamentală în acest domeniu, să furnizeze o finanțare adecvată în vederea implementării unor strategii naționale pentru incluziunea romilor și să monitorizeze în mod activ dacă aceste strategii sunt implementate efectiv în statele membre; |
| --- | --- |

8.

atrage atenția asupra discriminării persistente a cetățenilor pe motiv de religie sau convingeri, dizabilități, apartenență la un grup minoritar, vârstă sau orientare sexuală; subliniază, în special, că populația de etnie romă de pe teritoriul UE se confruntă în continuare cu obstacole în calea incluziunii; prin urmare, solicită Comisiei să faciliteze cooperarea interguvernamentală în acest domeniu, să furnizeze o finanțare adecvată în vederea implementării unor strategii naționale pentru incluziunea romilor și să monitorizeze în mod activ dacă aceste strategii sunt implementate efectiv în statele membre;

| 9. | solicită Comisiei să prezinte o propunere legislativă care să soluționeze în sfârșit problemele legate de recunoașterea reciprocă a actelor de stare civilă și a efectelor acestora de către statele membre și, totodată, să respecte tradițiile privind politica socială ale fiecărui stat membru în parte în conformitate cu principiul subsidiarității; |
| --- | --- |

9.

solicită Comisiei să prezinte o propunere legislativă care să soluționeze în sfârșit problemele legate de recunoașterea reciprocă a actelor de stare civilă și a efectelor acestora de către statele membre și, totodată, să respecte tradițiile privind politica socială ale fiecărui stat membru în parte în conformitate cu principiul subsidiarității;

| 10. | își reiterează apelurile lansate în repetate rânduri la adresa statelor membre de a asigura libera circulație pentru toți cetățenii UE și familiile acestora, fără discriminare pe motive legate de orientarea sexuală sau de naționalitate; își reiterează apelul adresat statelor membre de a pune în aplicare integral drepturile acordate în temeiul articolelor 2 și 3 din Directiva 2004/38/CE nu doar pentru persoanele căsătorite de sex opus, ci și pentru partenerul înregistrat, membrul de familie sau partenerul cu care cetățeanul Uniunii are o relație stabilă, atestată corespunzător, inclusiv pentru cei din cuplurile de același sex, pe baza principiilor recunoașterii reciproce, egalității, nediscriminării, demnității și respectului față de viața privată și de familie; în acest sens, invită Comisia să se asigure că directiva este aplicată cu strictețe și în cele din urmă revizuită în consecință în acest scop, dacă este necesar, și că, în cazul în care este necesar, se declanșează proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva statelor membre care nu aplică directiva; |
| --- | --- |

10.

își reiterează apelurile lansate în repetate rânduri la adresa statelor membre de a asigura libera circulație pentru toți cetățenii UE și familiile acestora, fără discriminare pe motive legate de orientarea sexuală sau de naționalitate; își reiterează apelul adresat statelor membre de a pune în aplicare integral drepturile acordate în temeiul articolelor 2 și 3 din Directiva 2004/38/CE nu doar pentru persoanele căsătorite de sex opus, ci și pentru partenerul înregistrat, membrul de familie sau partenerul cu care cetățeanul Uniunii are o relație stabilă, atestată corespunzător, inclusiv pentru cei din cuplurile de același sex, pe baza principiilor recunoașterii reciproce, egalității, nediscriminării, demnității și respectului față de viața privată și de familie; în acest sens, invită Comisia să se asigure că directiva este aplicată cu strictețe și în cele din urmă revizuită în consecință în acest scop, dacă este necesar, și că, în cazul în care este necesar, se declanșează proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva statelor membre care nu aplică directiva;

| 11. | observă că mediul este în continuare un subiect-cheie al petițiilor, dovedind că autoritățile publice din statele membre nu au reușit să asigure, în repetate rânduri, conservarea biodiversității, a resurselor naturale și a ecosistemelor și cele mai înalte standarde în cazul serviciilor de sănătate publică; atrage atenția în special asupra numărului mare de petiții adresate cu privire la gestionarea deșeurilor, la apă, la posibilele pericole reprezentate de energia nucleară și ingineria genetică, la speciile protejate și la evaluarea impactului proiectelor și al activităților asupra mediului și asupra sănătății publice, ca, de exemplu, extragerea gazelor de șist prin fracturare hidraulică; îndeamnă Comisia să imprime mai multă strictețe cadrului legislativ în domeniul mediului și al combaterii schimbărilor climatice și, în mod specific, implementării sale corecte; regretă faptul că unele state membre, în ciuda eforturilor depuse, nu au putut găsi soluții adecvate la problemele legate de gestionarea deșeurilor; |
| --- | --- |

11.

observă că mediul este în continuare un subiect-cheie al petițiilor, dovedind că autoritățile publice din statele membre nu au reușit să asigure, în repetate rânduri, conservarea biodiversității, a resurselor naturale și a ecosistemelor și cele mai înalte standarde în cazul serviciilor de sănătate publică; atrage atenția în special asupra numărului mare de petiții adresate cu privire la gestionarea deșeurilor, la apă, la posibilele pericole reprezentate de energia nucleară și ingineria genetică, la speciile protejate și la evaluarea impactului proiectelor și al activităților asupra mediului și asupra sănătății publice, ca, de exemplu, extragerea gazelor de șist prin fracturare hidraulică; îndeamnă Comisia să imprime mai multă strictețe cadrului legislativ în domeniul mediului și al combaterii schimbărilor climatice și, în mod specific, implementării sale corecte; regretă faptul că unele state membre, în ciuda eforturilor depuse, nu au putut găsi soluții adecvate la problemele legate de gestionarea deșeurilor;

| 12. | îndeamnă Comisia Europeană să ia măsurile adecvate astfel încât statele membre să includă apa în rândul bunurilor publice; consideră că principiul precauției trebuie aplicat cu rigurozitate în folosirea biotehnologiei și a nanotehnologiei la acele produse care pot afecta grav sănătatea consumatorilor; |
| --- | --- |

12.

îndeamnă Comisia Europeană să ia măsurile adecvate astfel încât statele membre să includă apa în rândul bunurilor publice; consideră că principiul precauției trebuie aplicat cu rigurozitate în folosirea biotehnologiei și a nanotehnologiei la acele produse care pot afecta grav sănătatea consumatorilor;

| 13. | se așteaptă ca Directiva revizuită privind evaluarea impactului asupra mediului, de revizuire a Directivei 2011/92/UE, să fie consolidată prin prevederea unor parametri mai clari dar, mai ales, să fie implementată în mod corespunzător de statele membre; |
| --- | --- |

13.

se așteaptă ca Directiva revizuită privind evaluarea impactului asupra mediului, de revizuire a Directivei 2011/92/UE, să fie consolidată prin prevederea unor parametri mai clari dar, mai ales, să fie implementată în mod corespunzător de statele membre;

| 14. | consideră că în cazul petițiilor cu caracter urgent trebuie să se elaboreze proceduri care să permită desfășurarea unor misiuni de informare inclusiv în perioada îndelungată dedicată alegerilor europene în care nu au loc activități parlamentare, precum și în perioada de vacanță parlamentară din timpul verii, în cazul în care acest lucru este sugerat de caracterul petiției (de exemplu, o misiune de informare în Damüls este posibilă numai în lunile de vară); |
| --- | --- |

14.

consideră că în cazul petițiilor cu caracter urgent trebuie să se elaboreze proceduri care să permită desfășurarea unor misiuni de informare inclusiv în perioada îndelungată dedicată alegerilor europene în care nu au loc activități parlamentare, precum și în perioada de vacanță parlamentară din timpul verii, în cazul în care acest lucru este sugerat de caracterul petiției (de exemplu, o misiune de informare în Damüls este posibilă numai în lunile de vară);

| 15. | salută încetarea situației de urgență din Napoli și noile inițiative privind gestionarea deșeurilor și se așteaptă ca provocările care persistă în regiunea Campania să fie abordate în mod adecvat, și anume prin folosirea unei instalații complete de gestionare a deșeurilor la nivel regional, în conformitate cu ierarhia prevăzută în Directiva-cadru privind deșeurile a UE și cu hotărârea din 2010 a CJUE; este totuși profund îngrijorat de abordarea adoptată în ceea ce privește gestionarea deșeurilor în regiunea Lazio, în special de acțiunile ulterioare închiderii depozitului de deșeuri Malagrotta; |
| --- | --- |

15.

salută încetarea situației de urgență din Napoli și noile inițiative privind gestionarea deșeurilor și se așteaptă ca provocările care persistă în regiunea Campania să fie abordate în mod adecvat, și anume prin folosirea unei instalații complete de gestionare a deșeurilor la nivel regional, în conformitate cu ierarhia prevăzută în Directiva-cadru privind deșeurile a UE și cu hotărârea din 2010 a CJUE; este totuși profund îngrijorat de abordarea adoptată în ceea ce privește gestionarea deșeurilor în regiunea Lazio, în special de acțiunile ulterioare închiderii depozitului de deșeuri Malagrotta;

| 16. | observă, în plus, că cetățenii Uniunii Europene se confruntă în continuare cu obstacole pe piața internă, în special în calea exercitării dreptului lor de liberă circulație în calitate de persoane fizice și în calitate de furnizori și consumatori de bunuri și servicii, precum și în calitate de lucrători, cum ar fi, de exemplu, cazul lucrătorilor români și bulgari care întâmpină în continuare restricții pe piața muncii în unele state membre; atrage atenția în special asupra faptului că cooperarea transfrontalieră judiciară și eficacitatea procedurilor judiciare transfrontaliere constituie în continuare un domeniu de preocupare majoră; concluzionează, în general, că o mai bună cooperare și armonizare transfrontalieră are efecte benefice semnificative asupra protecției drepturilor cetățenilor și stimulării economiei; |
| --- | --- |

16.

observă, în plus, că cetățenii Uniunii Europene se confruntă în continuare cu obstacole pe piața internă, în special în calea exercitării dreptului lor de liberă circulație în calitate de persoane fizice și în calitate de furnizori și consumatori de bunuri și servicii, precum și în calitate de lucrători, cum ar fi, de exemplu, cazul lucrătorilor români și bulgari care întâmpină în continuare restricții pe piața muncii în unele state membre; atrage atenția în special asupra faptului că cooperarea transfrontalieră judiciară și eficacitatea procedurilor judiciare transfrontaliere constituie în continuare un domeniu de preocupare majoră; concluzionează, în general, că o mai bună cooperare și armonizare transfrontalieră are efecte benefice semnificative asupra protecției drepturilor cetățenilor și stimulării economiei;

| 17. | îndeamnă Comisia Europeană să adopte măsurile necesare pentru facilitarea accesului consumatorilor la tehnologiile informației și comunicațiilor, garantând securitatea și transparența necesare și, în special, accesul la site-urile de internet ale organismelor din sectorul public; |
| --- | --- |

17.

îndeamnă Comisia Europeană să adopte măsurile necesare pentru facilitarea accesului consumatorilor la tehnologiile informației și comunicațiilor, garantând securitatea și transparența necesare și, în special, accesul la site-urile de internet ale organismelor din sectorul public;

| 18. | atrage atenția asupra eforturilor depuse de această comisie pentru a transmite solicitarea adresată de numeroși cetățeni cu privire la un cadru juridic al UE care să ofere mai mult prin protecția și îmbunătățirea condițiilor de viață ale animalelor, inclusiv ale animalelor de companie și a animalelor fără stăpân; |
| --- | --- |

18.

atrage atenția asupra eforturilor depuse de această comisie pentru a transmite solicitarea adresată de numeroși cetățeni cu privire la un cadru juridic al UE care să ofere mai mult prin protecția și îmbunătățirea condițiilor de viață ale animalelor, inclusiv ale animalelor de companie și a animalelor fără stăpân;

| 19. | subliniază importanța constituirii unui grup de lucru privind Legea zonelor de coastă din Spania, care poate constitui un precedent pentru alte experiențe similare și care a studiat îndeaproape petițiile conexe și modificarea legii; reiterează, în acest sens, importanța unui contact direct cu autoritățile naționale spaniole și subliniază necesitatea urgentă de a intensifica în continuare cooperarea pentru a găsi un echilibru mai bun între drepturile de proprietate și funcția lor socială și soluții mai bune atunci când pentru a atinge obiectivul suprem al protecției mediului sunt necesare exproprieri; își exprimă temerea că noua Lege privind zonele de coastă aprobată de Parlamentul spaniol nu reușește să ofere o soluție la preocupările petiționarilor și că nici nu există planuri pentru protejarea în continuare a mediului în zonele costiere din Spania; |
| --- | --- |

19.

subliniază importanța constituirii unui grup de lucru privind Legea zonelor de coastă din Spania, care poate constitui un precedent pentru alte experiențe similare și care a studiat îndeaproape petițiile conexe și modificarea legii; reiterează, în acest sens, importanța unui contact direct cu autoritățile naționale spaniole și subliniază necesitatea urgentă de a intensifica în continuare cooperarea pentru a găsi un echilibru mai bun între drepturile de proprietate și funcția lor socială și soluții mai bune atunci când pentru a atinge obiectivul suprem al protecției mediului sunt necesare exproprieri; își exprimă temerea că noua Lege privind zonele de coastă aprobată de Parlamentul spaniol nu reușește să ofere o soluție la preocupările petiționarilor și că nici nu există planuri pentru protejarea în continuare a mediului în zonele costiere din Spania;

| 20. | subliniază necesitatea de a reglementa în mod eficient protecția zonelor de coastă, semnalând faptul că Legea zonelor de coastă nu este în concordanță cu obiectivele vizate întrucât afectează patrimoniul istoric și comunitățile tradiționale, și pe locuitorii satelor de coastă care au coabitat întotdeauna în mod durabil cu marea și cu ecosistemele sale; |
| --- | --- |

20.

subliniază necesitatea de a reglementa în mod eficient protecția zonelor de coastă, semnalând faptul că Legea zonelor de coastă nu este în concordanță cu obiectivele vizate întrucât afectează patrimoniul istoric și comunitățile tradiționale, și pe locuitorii satelor de coastă care au coabitat întotdeauna în mod durabil cu marea și cu ecosistemele sale;

| 21. | salută concluziile formulate de comisie în urma vizitei de informare de la Berlin cu privire la subiectul asistenței acordate tinerilor și familiei, în special în cazurile transfrontaliere de custodie; cu toate acestea, observă că, având în vedere fluxul continuu al petițiilor de acest tip, este clar că această problemă legată de cazurile transfrontaliere de custodie persistă și că și alte state membre, în special Danemarca, au adus în atenția comisiei cazuri similare; observă în continuare că în Danemarca unele dintre aceste cazuri au implicat resortisanți străini care trăiesc în această țară și că au existat cazuri dovedite de răpire de copii (inclusiv din afara țării); |
| --- | --- |

21.

salută concluziile formulate de comisie în urma vizitei de informare de la Berlin cu privire la subiectul asistenței acordate tinerilor și familiei, în special în cazurile transfrontaliere de custodie; cu toate acestea, observă că, având în vedere fluxul continuu al petițiilor de acest tip, este clar că această problemă legată de cazurile transfrontaliere de custodie persistă și că și alte state membre, în special Danemarca, au adus în atenția comisiei cazuri similare; observă în continuare că în Danemarca unele dintre aceste cazuri au implicat resortisanți străini care trăiesc în această țară și că au existat cazuri dovedite de răpire de copii (inclusiv din afara țării);

| 22. | este de părere că îmbunătățirea guvernanței și a eficienței căilor de atac este legată direct de transparență și de accesul la informații, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1049/2001; |
| --- | --- |

22.

este de părere că îmbunătățirea guvernanței și a eficienței căilor de atac este legată direct de transparență și de accesul la informații, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1049/2001;

| 23. | consideră că este important să se dezvolte cooperarea reciprocă cu parlamentele și guvernele statelor membre și, atunci când este necesar, să se încurajeze autoritățile statelor membre să transpună și să aplice legislația UE în condiții de transparență deplină; evidențiază importanța colaborării dintre Comisie și statele membre și regretă delăsarea anumitor state membre în ceea ce privește transpunerea și aplicarea efectivă a legislației europene în materie de mediu; |
| --- | --- |

23.

consideră că este important să se dezvolte cooperarea reciprocă cu parlamentele și guvernele statelor membre și, atunci când este necesar, să se încurajeze autoritățile statelor membre să transpună și să aplice legislația UE în condiții de transparență deplină; evidențiază importanța colaborării dintre Comisie și statele membre și regretă delăsarea anumitor state membre în ceea ce privește transpunerea și aplicarea efectivă a legislației europene în materie de mediu;

| 24. | în acest sens, atrage atenția asupra Eurobarometrului de Opinie Publică care indică faptul că doar 36 % dintre cetățenii UE consideră că sunt bine informați cu privire la drepturile lor și doar 24 % consideră că sunt bine informați cu privire la posibilitățile pe care le au la dispoziție în cazul în care drepturile lor nu sunt respectate; prin urmare, subliniază necesitatea urgentă de îmbunătățire a accesului la informații și a unei distincții mai clare între funcțiile diferitelor instituții naționale și europene, astfel încât petițiile și plângerile să poată fi adresate organismelor potrivite; |
| --- | --- |

24.

în acest sens, atrage atenția asupra Eurobarometrului de Opinie Publică care indică faptul că doar 36 % dintre cetățenii UE consideră că sunt bine informați cu privire la drepturile lor și doar 24 % consideră că sunt bine informați cu privire la posibilitățile pe care le au la dispoziție în cazul în care drepturile lor nu sunt respectate; prin urmare, subliniază necesitatea urgentă de îmbunătățire a accesului la informații și a unei distincții mai clare între funcțiile diferitelor instituții naționale și europene, astfel încât petițiile și plângerile să poată fi adresate organismelor potrivite;

| 25. | solicită în mod specific Comisei Europene să facă portalul web „Exercitați-vă drepturile” mai ușor de utilizat și să informeze cetățenii UE cu privire la existența sa; |
| --- | --- |

25.

solicită în mod specific Comisei Europene să facă portalul web „Exercitați-vă drepturile” mai ușor de utilizat și să informeze cetățenii UE cu privire la existența sa;

| 26. | este hotărât să creeze, până la sfârșitul anului 2013, un portal web pentru petiții mai practic și mai vizibil, cu scopul de a facilita accesul la procesul de depunere a petițiilor și de a furniza informații prețioase cu privire la petiții, de a asigura difuzarea publică a acestor informații și de a oferi o abordare interactivă în privința petițiilor, precum și a altor căi de atac; solicită ca pe pagina de start a site-ului Parlamentului European să se acorde mai multă vizibilitate dreptului de a adresa petiții; |
| --- | --- |

26.

este hotărât să creeze, până la sfârșitul anului 2013, un portal web pentru petiții mai practic și mai vizibil, cu scopul de a facilita accesul la procesul de depunere a petițiilor și de a furniza informații prețioase cu privire la petiții, de a asigura difuzarea publică a acestor informații și de a oferi o abordare interactivă în privința petițiilor, precum și a altor căi de atac; solicită ca pe pagina de start a site-ului Parlamentului European să se acorde mai multă vizibilitate dreptului de a adresa petiții;

| 27. | subliniază faptul că, alături de alte instituții, organe și instrumente, și anume inițiativa cetățenească europeană, Ombudsmanul European, Comisia Europeană și comisiile de anchetă, Comisia pentru petiții are un rol autonom și clar definit de punct de contact pentru fiecare cetățean; subliniază în continuare faptul că Comisia pentru petiții trebuie să rămână un punct de referință pentru cetățenii care consideră că le-au fost încălcate drepturile; |
| --- | --- |

27.

subliniază faptul că, alături de alte instituții, organe și instrumente, și anume inițiativa cetățenească europeană, Ombudsmanul European, Comisia Europeană și comisiile de anchetă, Comisia pentru petiții are un rol autonom și clar definit de punct de contact pentru fiecare cetățean; subliniază în continuare faptul că Comisia pentru petiții trebuie să rămână un punct de referință pentru cetățenii care consideră că le-au fost încălcate drepturile;

| 28. | salută cooperarea constructivă dintre comisie și Ombudsmanul European, precum în cazul Raportului special întocmit de Ombudsman referitor la aplicarea corespunzătoare a Directivei privind evaluarea impactului asupra mediului în cazul aeroportului din Viena; sprijină activitățile Ombudsmanului care privesc cazuri de administrare defectuoasă în activitatea instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor UE; se așteaptă ca această sarcină să fie îndeplinită în continuare în condiții de transparență deplină, ca până în prezent; |
| --- | --- |

28.

salută cooperarea constructivă dintre comisie și Ombudsmanul European, precum în cazul Raportului special întocmit de Ombudsman referitor la aplicarea corespunzătoare a Directivei privind evaluarea impactului asupra mediului în cazul aeroportului din Viena; sprijină activitățile Ombudsmanului care privesc cazuri de administrare defectuoasă în activitatea instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor UE; se așteaptă ca această sarcină să fie îndeplinită în continuare în condiții de transparență deplină, ca până în prezent;

| 29. | afirmă că nu în toate statele membre există un ombudsman cu competențe extinse și, prin urmare, nu toți cetățenii Uniunii au acces la aceleași căi de atac; consideră că Rețeaua europeană a ombudsmanilor ar oferi un sprijin considerabil Ombudsmanului European dacă în fiecare stat membru ar exista un ombudsman național; |
| --- | --- |

29.

afirmă că nu în toate statele membre există un ombudsman cu competențe extinse și, prin urmare, nu toți cetățenii Uniunii au acces la aceleași căi de atac; consideră că Rețeaua europeană a ombudsmanilor ar oferi un sprijin considerabil Ombudsmanului European dacă în fiecare stat membru ar exista un ombudsman național;

| 30. | salută continuarea cooperării cu Comisia cu privire la examinarea petițiilor care vizează aplicarea legislației UE de către statele membre; cu toate acestea, subliniază dorința comisiei de a fi informată bine și în mod prompt cu privire la evoluția procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor; solicită Comisiei să acorde aceeași importanță petițiilor și plângerilor cu privire la derularea procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor; solicită, în plus, Comisiei să furnizeze Comisiei pentru petiții detalii, precum și o analiză statistică a tuturor plângerilor pe care le investighează; subliniază faptul că este esențial ca, în scopul respectării depline a dreptului de a adresa petiții, Comisia să dea curs cererilor printr-o analiză temeinică și un răspuns care să evalueze atât aspectele formale sau procedurale, cât și fondul problemei; |
| --- | --- |

30.

salută continuarea cooperării cu Comisia cu privire la examinarea petițiilor care vizează aplicarea legislației UE de către statele membre; cu toate acestea, subliniază dorința comisiei de a fi informată bine și în mod prompt cu privire la evoluția procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor; solicită Comisiei să acorde aceeași importanță petițiilor și plângerilor cu privire la derularea procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor; solicită, în plus, Comisiei să furnizeze Comisiei pentru petiții detalii, precum și o analiză statistică a tuturor plângerilor pe care le investighează; subliniază faptul că este esențial ca, în scopul respectării depline a dreptului de a adresa petiții, Comisia să dea curs cererilor printr-o analiză temeinică și un răspuns care să evalueze atât aspectele formale sau procedurale, cât și fondul problemei;

| 31. | subliniază faptul că accesul la informațiile deținute de instituțiile UE, astfel cum se precizează în Regulamentul (CE) nr. 1049/2001, reprezintă principala preocupare a cetățenilor care doresc să înțeleagă mai bine procesul decizional, mai ales când este vorba de proiecte cu un impact asupra mediului; consideră că Comisia ar putea acorda un acces mai larg la informațiile privind investigațiile și dosarele legate de neîndeplinirea obligațiilor fără a periclita obiectivul investigațiilor și că un interes public major ar putea justifica accesul la aceste dosare, mai ales în cazurile care vizează drepturile fundamentale, sănătatea umană sau animală și protecția mediului împotriva unor prejudicii ireversibile sau în cazurile în care se desfășoară acțiuni cu privire la discriminarea unei minorități sau la încălcarea demnității umane, cu condiția respectării protecției secretelor comerciale, a informațiilor sensibile referitoare la cazurile aflate pe rolul instanțelor și a cazurilor privind concurența și dosarelor angajaților; |
| --- | --- |

31.

subliniază faptul că accesul la informațiile deținute de instituțiile UE, astfel cum se precizează în Regulamentul (CE) nr. 1049/2001, reprezintă principala preocupare a cetățenilor care doresc să înțeleagă mai bine procesul decizional, mai ales când este vorba de proiecte cu un impact asupra mediului; consideră că Comisia ar putea acorda un acces mai larg la informațiile privind investigațiile și dosarele legate de neîndeplinirea obligațiilor fără a periclita obiectivul investigațiilor și că un interes public major ar putea justifica accesul la aceste dosare, mai ales în cazurile care vizează drepturile fundamentale, sănătatea umană sau animală și protecția mediului împotriva unor prejudicii ireversibile sau în cazurile în care se desfășoară acțiuni cu privire la discriminarea unei minorități sau la încălcarea demnității umane, cu condiția respectării protecției secretelor comerciale, a informațiilor sensibile referitoare la cazurile aflate pe rolul instanțelor și a cazurilor privind concurența și dosarelor angajaților;

| 32. | solicită Comisiei să adopte o abordare precaută și preventivă la evaluarea proiectelor cu un impact potențial negativ asupra mediului sau sănătății publice, cooperând din timp cu statele membre în cauză; observă că există posibilitatea ca în cursul deliberărilor să se stabilească măsuri de interzicere dacă se anticipează producerea unor daune ireversibile; |
| --- | --- |

32.

solicită Comisiei să adopte o abordare precaută și preventivă la evaluarea proiectelor cu un impact potențial negativ asupra mediului sau sănătății publice, cooperând din timp cu statele membre în cauză; observă că există posibilitatea ca în cursul deliberărilor să se stabilească măsuri de interzicere dacă se anticipează producerea unor daune ireversibile;

| 33. | ia act, în special, de contribuția importantă pe care o are rețeaua SOLVIT la descoperirea și soluționarea problemelor legate de punerea în aplicare a legislației privind piața internă; încurajează consolidarea acestui instrument al UE, garantând faptul că statele membre asigură dotarea centrelor naționale SOLVIT cu personal adecvat; consideră că sunt necesare acțiuni colective de rezolvare a litigiilor inițiate de consumatori și de asociațiile acestora; |
| --- | --- |

33.

ia act, în special, de contribuția importantă pe care o are rețeaua SOLVIT la descoperirea și soluționarea problemelor legate de punerea în aplicare a legislației privind piața internă; încurajează consolidarea acestui instrument al UE, garantând faptul că statele membre asigură dotarea centrelor naționale SOLVIT cu personal adecvat; consideră că sunt necesare acțiuni colective de rezolvare a litigiilor inițiate de consumatori și de asociațiile acestora;

| 34. | subliniază că, astfel cum a confirmat Serviciul Juridic în avizul său din 29 februarie 2012, domeniile de activitate ale instituțiilor Uniunii Europene incluse în tratat sunt mai largi decât totalul competențelor exercitate de către Uniune; de asemenea, ia în considerare opinia Serviciului Juridic al Parlamentului potrivit căreia Parlamentul are dreptul de a adopta decizii administrative interne menite să stabilească o procedură pentru prelucrarea petițiilor adresate de cetățeni; în acest sens, regretă faptul că serviciul competent al Parlamentului nu a reușit să urmeze întocmai Rezoluția Parlamentului din 21 noiembrie 2012, referitoare la activitățile Comisiei pentru petiții în 2011 (2), în ceea ce privește petițiile adresate de cetățeni cu privire la aspecte care nu țin de domeniul de competență al UE; în final, ia act de hotărârea pronunțată de Curtea de Justiție a Uniunii Europene (cauza T-280/09), în care se precizează faptul că o petiție trebuie să fie redactată într-o manieră suficient de clară și de explicită, astfel încât să fie înțeleasă în mod corect, în lumina condițiilor prevăzute la articolul 227 din TFUE; |
| --- | --- |

34.

subliniază că, astfel cum a confirmat Serviciul Juridic în avizul său din 29 februarie 2012, domeniile de activitate ale instituțiilor Uniunii Europene incluse în tratat sunt mai largi decât totalul competențelor exercitate de către Uniune; de asemenea, ia în considerare opinia Serviciului Juridic al Parlamentului potrivit căreia Parlamentul are dreptul de a adopta decizii administrative interne menite să stabilească o procedură pentru prelucrarea petițiilor adresate de cetățeni; în acest sens, regretă faptul că serviciul competent al Parlamentului nu a reușit să urmeze întocmai Rezoluția Parlamentului din 21 noiembrie 2012, referitoare la activitățile Comisiei pentru petiții în 2011 (2), în ceea ce privește petițiile adresate de cetățeni cu privire la aspecte care nu țin de domeniul de competență al UE; în final, ia act de hotărârea pronunțată de Curtea de Justiție a Uniunii Europene (cauza T-280/09), în care se precizează faptul că o petiție trebuie să fie redactată într-o manieră suficient de clară și de explicită, astfel încât să fie înțeleasă în mod corect, în lumina condițiilor prevăzute la articolul 227 din TFUE;

| 35. | îndeamnă statele membre să transpună și să aplice legislația UE în condiții de transparență totală și, având în vedere acest obiectiv, consideră că este indispensabilă îmbunătățirea cooperării prompte a Comisiei cu parlamentele și guvernele statelor membre, pe bază de reciprocitate; |
| --- | --- |

35.

îndeamnă statele membre să transpună și să aplice legislația UE în condiții de transparență totală și, având în vedere acest obiectiv, consideră că este indispensabilă îmbunătățirea cooperării prompte a Comisiei cu parlamentele și guvernele statelor membre, pe bază de reciprocitate;

| 36. | regretă că absența unei infrastructuri informatice creează obstacole birocratice în calea inițiativelor cetățenești europene; regretă mai ales faptul că un astfel de instrument aflat la dispoziția cetățenilor este folosit într-un mod atât de disparat de diferitele administrații, din cauza procedurilor de funcționare diferite existente în statele membre; |
| --- | --- |

36.

regretă că absența unei infrastructuri informatice creează obstacole birocratice în calea inițiativelor cetățenești europene; regretă mai ales faptul că un astfel de instrument aflat la dispoziția cetățenilor este folosit într-un mod atât de disparat de diferitele administrații, din cauza procedurilor de funcționare diferite existente în statele membre;

| 37. | salută faptul că 2013 este Anul European al Cetățenilor; invită toate instituțiile și organismele, atât ale Uniunii Europene, cât și ale statelor membre, să consolideze și să desfășoare campanii de publicitate pe scară mai largă cu privire la asistența lor acordată cetățenilor și rezidenților europeni în cursul acestui an, având în vedere principiile incluse în tratate și faptele evidențiate în prezentul raport; |
| --- | --- |

37.

salută faptul că 2013 este Anul European al Cetățenilor; invită toate instituțiile și organismele, atât ale Uniunii Europene, cât și ale statelor membre, să consolideze și să desfășoare campanii de publicitate pe scară mai largă cu privire la asistența lor acordată cetățenilor și rezidenților europeni în cursul acestui an, având în vedere principiile incluse în tratate și faptele evidențiate în prezentul raport;

| 38. | observă că mecanismul de petiții nu este doar un serviciu, ci un drept al tuturor cetățenilor și rezidenților europeni; se angajează să aplice procedura de depunere a petițiilor într-un mod mai eficient, mai transparent și mai imparțial și care să ia în considerare drepturile de participare ale membrilor Comisiei pentru petiții, astfel încât procesul de prelucrare a petițiilor să poată face față unui control judiciar, inclusiv la nivel procedural; |
| --- | --- |

38.

observă că mecanismul de petiții nu este doar un serviciu, ci un drept al tuturor cetățenilor și rezidenților europeni; se angajează să aplice procedura de depunere a petițiilor într-un mod mai eficient, mai transparent și mai imparțial și care să ia în considerare drepturile de participare ale membrilor Comisiei pentru petiții, astfel încât procesul de prelucrare a petițiilor să poată face față unui control judiciar, inclusiv la nivel procedural;

| 39. | subliniază rolul esențial al vizitelor de informare în cadrul procedurii de depunere a petițiilor, nu numai ca un drept de participare parlamentară, ci și ca o obligație față de petiționari; reafirmă, astfel cum s-a menționat deja în raportul anterior al comisiei, necesitatea elaborării unor norme procedurale scrise mai clare cu privire la pregătirea, desfășurarea și evaluarea vizitelor, asigurând, pe de o parte, dreptul fiecărui membru al misiunii de a prezenta faptele din punctul propriu de vedere și, pe de altă parte, garantând pentru toți membrii comisiei posibilitatea de a participa la procesul decizional cu privire la concluziile și recomandările care urmează să fie formulate de Comisia pentru petiții; |
| --- | --- |

39.

subliniază rolul esențial al vizitelor de informare în cadrul procedurii de depunere a petițiilor, nu numai ca un drept de participare parlamentară, ci și ca o obligație față de petiționari; reafirmă, astfel cum s-a menționat deja în raportul anterior al comisiei, necesitatea elaborării unor norme procedurale scrise mai clare cu privire la pregătirea, desfășurarea și evaluarea vizitelor, asigurând, pe de o parte, dreptul fiecărui membru al misiunii de a prezenta faptele din punctul propriu de vedere și, pe de altă parte, garantând pentru toți membrii comisiei posibilitatea de a participa la procesul decizional cu privire la concluziile și recomandările care urmează să fie formulate de Comisia pentru petiții;

| 40. | invită Conferința președinților a Parlamentului European să consolideze rolul de investigare al comisiei; |
| --- | --- |

40.

invită Conferința președinților a Parlamentului European să consolideze rolul de investigare al comisiei;

| 41. | consideră că organizarea audierilor publice constituie o modalitate utilă de a studia în profunzime problemele ridicate de petiționari; dorește să atragă atenția, de exemplu, asupra audierii publice organizate pe tema explorării și exploatării surselor de energie neconvenționale, care a luat act de problemele prezentate în acest sens de către cetățenii UE prin intermediul petițiilor lor; recunoaște dreptul statelor membre de a-și alege structura surselor de energie și necesitatea unei mai bune coordonări la nivelul UE pentru realizarea celor trei obiective ale politicii energetice a UE în ansamblu, și anume competitivitatea, sustenabilitatea și securitatea aprovizionării; |
| --- | --- |

41.

consideră că organizarea audierilor publice constituie o modalitate utilă de a studia în profunzime problemele ridicate de petiționari; dorește să atragă atenția, de exemplu, asupra audierii publice organizate pe tema explorării și exploatării surselor de energie neconvenționale, care a luat act de problemele prezentate în acest sens de către cetățenii UE prin intermediul petițiilor lor; recunoaște dreptul statelor membre de a-și alege structura surselor de energie și necesitatea unei mai bune coordonări la nivelul UE pentru realizarea celor trei obiective ale politicii energetice a UE în ansamblu, și anume competitivitatea, sustenabilitatea și securitatea aprovizionării;

| 42. | așteaptă cu nerăbdare să organizeze audieri publice pentru inițiative cetățenești europene de succes, împreună cu comisia legislativă competentă în fond, în conformitate cu articolul 197a din Regulamentul de procedură al Parlamentului European; își reafirmă convingerea că acest nou instrument va consolida instituțiile democratice ale Uniunii și va da un sens noțiunii de cetățenie europeană; |
| --- | --- |

42.

așteaptă cu nerăbdare să organizeze audieri publice pentru inițiative cetățenești europene de succes, împreună cu comisia legislativă competentă în fond, în conformitate cu articolul 197a din Regulamentul de procedură al Parlamentului European; își reafirmă convingerea că acest nou instrument va consolida instituțiile democratice ale Uniunii și va da un sens noțiunii de cetățenie europeană;

| 43. | cu toate acestea, este preocupat de excesul de birocrație și de obstacolele tehnice care au apărut în primele luni de la aplicarea în practică a Inițiativei cetățenești europene; prin urmare, invită Comisia să ia în considerare în mod concret devansarea datei stabilite pentru revizuire prevăzute la articolul 22 din Regulamentul (UE) nr. 211/2011; |
| --- | --- |

43.

cu toate acestea, este preocupat de excesul de birocrație și de obstacolele tehnice care au apărut în primele luni de la aplicarea în practică a Inițiativei cetățenești europene; prin urmare, invită Comisia să ia în considerare în mod concret devansarea datei stabilite pentru revizuire prevăzute la articolul 22 din Regulamentul (UE) nr. 211/2011;

| 44. | subliniază necesitatea de a revizui periodic stadiul inițiativelor cetățenești europene, cu scopul de a îmbunătăți procedura și de a se găsi cât mai rapid posibil soluții eficiente la orice obstacol în orice etapă a procedurii; |
| --- | --- |

44.

subliniază necesitatea de a revizui periodic stadiul inițiativelor cetățenești europene, cu scopul de a îmbunătăți procedura și de a se găsi cât mai rapid posibil soluții eficiente la orice obstacol în orice etapă a procedurii;

| 45. | consideră că rolul și responsabilitățile Comisiei pentru petiții ar putea fi îndeplinite cel mai bine, iar vizibilitatea, eficiența, responsabilitatea și transparența ar crește în cea mai mare măsură prin îmbunătățirea modalităților prin care să se poată prezenta în plen chestiunile care prezintă importanță pentru cetățenii europeni și prin consolidarea competențelor sale de a audia martori, de a conduce anchete și de a organiza audieri; |
| --- | --- |

45.

consideră că rolul și responsabilitățile Comisiei pentru petiții ar putea fi îndeplinite cel mai bine, iar vizibilitatea, eficiența, responsabilitatea și transparența ar crește în cea mai mare măsură prin îmbunătățirea modalităților prin care să se poată prezenta în plen chestiunile care prezintă importanță pentru cetățenii europeni și prin consolidarea competențelor sale de a audia martori, de a conduce anchete și de a organiza audieri;

| 46. | se angajează să analizeze măsura în care este necesară modificarea Regulamentului de procedură pentru punerea în aplicare a cerințelor formale sus-menționate privind vizitele de informare și rezoluțiile propuse în ședințele plenare, în conformitate cu articolul 202 din Regulamentul de procedură; |
| --- | --- |

46.

se angajează să analizeze măsura în care este necesară modificarea Regulamentului de procedură pentru punerea în aplicare a cerințelor formale sus-menționate privind vizitele de informare și rezoluțiile propuse în ședințele plenare, în conformitate cu articolul 202 din Regulamentul de procedură;

| 47. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție și raportul Comisiei pentru petiții Consiliului, Comisiei și Ombudsmanului European, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre, comisiilor pentru petiții aferente și mediatorilor naționali, precum și tuturor organelor competente similare. |
| --- | --- |

47.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție și raportul Comisiei pentru petiții Consiliului, Comisiei și Ombudsmanului European, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre, comisiilor pentru petiții aferente și mediatorilor naționali, precum și tuturor organelor competente similare.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0510.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0445.

---

| 19.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 181/82 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 181/82

---

P7_TA(2013)0422

Cazurile recente de violență îndreptată împotriva creștinilor și de persecutare a acestora, în special în Maaloula (Siria), Peshawar (Pakistan) și cazul pastorului Saeed Abedini (Iran)

Rezoluţia Parlamentului European din 10 octombrie 2013 referitoare la recentele cazuri de violență împotriva creștinilor, în special în Maaloula (Siria) și Peshawar (Pakistan), și cazul pastorului Saeed Abedini (Iran) (2013/2872(RSP))

(2016/C 181/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 noiembrie 2007, privind o serie de evenimente grave, care compromit existența comunităților creștine și cea a altor comunități religioase (1), cea din 21 ianuarie 2010, referitoare la recentele atacuri împotriva comunităților creștine (2), cea din 6 mai 2010, referitoare la atrocitățile în masă comise în Jos, Nigeria (3), cea din 20 mai 2010, referitoare la libertatea religioasă în Pakistan (4), cea din 25 noiembrie 2010 referitoare la Irak: pedeapsa capitală (mai ales cazul lui Tariq Aziz) și atacurile împotriva comunităților creștine (5), cea din 20 ianuarie 2011, referitoare la situația creștinilor în contextul libertății religioase (6), cea din 27 octombrie 2011, referitoare la situația din Egipt și Siria, în special a comunităților creștine (7), și cea din 13 decembrie 2012, referitoare la Raportul anual 2011 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 noiembrie 2007, privind o serie de evenimente grave, care compromit existența comunităților creștine și cea a altor comunități religioase (1), cea din 21 ianuarie 2010, referitoare la recentele atacuri împotriva comunităților creștine (2), cea din 6 mai 2010, referitoare la atrocitățile în masă comise în Jos, Nigeria (3), cea din 20 mai 2010, referitoare la libertatea religioasă în Pakistan (4), cea din 25 noiembrie 2010 referitoare la Irak: pedeapsa capitală (mai ales cazul lui Tariq Aziz) și atacurile împotriva comunităților creștine (5), cea din 20 ianuarie 2011, referitoare la situația creștinilor în contextul libertății religioase (6), cea din 27 octombrie 2011, referitoare la situația din Egipt și Siria, în special a comunităților creștine (7), și cea din 13 decembrie 2012, referitoare la Raportul anual 2011 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (8),

| — | având în vedere Recomandarea sa din 13 iunie 2013, adresată Consiliului, referitoare la proiectul de orientări ale UE privind promovarea și protejarea libertății religioase și a convingerilor (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea sa din 13 iunie 2013, adresată Consiliului, referitoare la proiectul de orientări ale UE privind promovarea și protejarea libertății religioase și a convingerilor (9),

| — | având în vedere Orientările UE privind promovarea și protejarea libertății de religie și convingeri, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE privind promovarea și protejarea libertății de religie și convingeri,

| — | având în vedere declarația din 23 septembrie 2013 a Vicepreședintei Comisiei/Înaltă Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Catherine Ashton, prin care condamnă atacarea comunității creștine din Peshawar, Pakistan, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 23 septembrie 2013 a Vicepreședintei Comisiei/Înaltă Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Catherine Ashton, prin care condamnă atacarea comunității creștine din Peshawar, Pakistan,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 21 februarie 2011 privind intoleranța, discriminarea și violența pe motive de religie sau convingeri, precum și Concluziile Consiliului din 16 noiembrie 2009, care subliniază importanța strategică a libertății de religie și convingeri și a combaterii intoleranței religioase, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 21 februarie 2011 privind intoleranța, discriminarea și violența pe motive de religie sau convingeri, precum și Concluziile Consiliului din 16 noiembrie 2009, care subliniază importanța strategică a libertății de religie și convingeri și a combaterii intoleranței religioase,

| — | având în vedere articolul 18 din Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 18 din Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948,

| — | având în vedere articolul 18 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 18 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966,

| — | având în vedere Declarația ONU privind eliminarea tuturor formelor de intoleranță și de discriminare pe bază de religie și credință, din 1981, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ONU privind eliminarea tuturor formelor de intoleranță și de discriminare pe bază de religie și credință, din 1981,

| — | având în vedere rapoartele Raportorului Special al ONU pentru libertatea de religie și convingeri, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele Raportorului Special al ONU pentru libertatea de religie și convingeri,

| — | având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul de procedură,

| A. | întrucât Uniunea Europeană și-a exprimat în repetate rânduri angajamentul în favoarea libertății religioase, a libertății de conștiință și a libertății de gândire și a subliniat că guvernelor le revine datoria de a garanta aceste libertăți în întreaga lume; întrucât liderii politici și religioși au datoria, la toate nivelurile, de a lupta împotriva extremismului și de a promova respectul reciproc între persoane și între grupurile religioase; întrucât dezvoltarea drepturilor omului, a democrației și a libertăților civile este baza comună pe care Uniunea Europeană își clădește relațiile cu țările terțe și care a fost asigurată prin clauza de democrație inclusă în acordurile semnate între UE și țările terțe; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană și-a exprimat în repetate rânduri angajamentul în favoarea libertății religioase, a libertății de conștiință și a libertății de gândire și a subliniat că guvernelor le revine datoria de a garanta aceste libertăți în întreaga lume; întrucât liderii politici și religioși au datoria, la toate nivelurile, de a lupta împotriva extremismului și de a promova respectul reciproc între persoane și între grupurile religioase; întrucât dezvoltarea drepturilor omului, a democrației și a libertăților civile este baza comună pe care Uniunea Europeană își clădește relațiile cu țările terțe și care a fost asigurată prin clauza de democrație inclusă în acordurile semnate între UE și țările terțe;

| B. | întrucât, în conformitate cu dreptul internațional din domeniul drepturilor omului și cu articolul 18 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, orice persoană are dreptul la libertatea de gândire, de conștiință și la libertatea religioasă; întrucât acest drept presupune libertatea persoanei de a-și schimba religia sau convingerile religioase, precum și libertatea de a-și manifesta religia sau a-și exprima convingerile religioase, individual sau în cadrul unei comunități, atât în public, cât și în particular, prin cult, îndeplinirea de rituri, practici și în cadrul educației; întrucât, conform Comisiei ONU pentru drepturile omului, libertatea de religie și convingeri protejează toate convingerile, inclusiv cele teiste, non-teiste și atee; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în conformitate cu dreptul internațional din domeniul drepturilor omului și cu articolul 18 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, orice persoană are dreptul la libertatea de gândire, de conștiință și la libertatea religioasă; întrucât acest drept presupune libertatea persoanei de a-și schimba religia sau convingerile religioase, precum și libertatea de a-și manifesta religia sau a-și exprima convingerile religioase, individual sau în cadrul unei comunități, atât în public, cât și în particular, prin cult, îndeplinirea de rituri, practici și în cadrul educației; întrucât, conform Comisiei ONU pentru drepturile omului, libertatea de religie și convingeri protejează toate convingerile, inclusiv cele teiste, non-teiste și atee;

| C. | întrucât mai multe rezoluții ale UNHRC invită „toate statele să ia toate măsurile necesare, în cadrul lor juridic național, în conformitate cu instrumentele internaționale din domeniul drepturilor omului, pentru a combate ura, discriminarea, intoleranța și actele de violență, intimidarea și constrângerea din motive de intoleranță religioasă, inclusiv atacurile în locuri de cult, precum și să încurajeze înțelegerea, toleranța și respectarea libertății religioase și de convingere”; |
| --- | --- |

C.

întrucât mai multe rezoluții ale UNHRC invită „toate statele să ia toate măsurile necesare, în cadrul lor juridic național, în conformitate cu instrumentele internaționale din domeniul drepturilor omului, pentru a combate ura, discriminarea, intoleranța și actele de violență, intimidarea și constrângerea din motive de intoleranță religioasă, inclusiv atacurile în locuri de cult, precum și să încurajeze înțelegerea, toleranța și respectarea libertății religioase și de convingere”;

| D. | întrucât, conform mai multor informații, represiunea din partea guvernului și ostilitatea socială împotriva persoanelor și grupurilor de diverse religii sau convingeri sunt în creștere, în special în Pakistan, în țările Primăverii arabe și în unele părți ale Africii; întrucât, în anumite cazuri, situația comunităților creștine este de natură de a pune în pericol existența lor, dispariția acestora ducând la pierderea unei părți importante a patrimoniului religios al țărilor în chestiune; |
| --- | --- |

D.

întrucât, conform mai multor informații, represiunea din partea guvernului și ostilitatea socială împotriva persoanelor și grupurilor de diverse religii sau convingeri sunt în creștere, în special în Pakistan, în țările Primăverii arabe și în unele părți ale Africii; întrucât, în anumite cazuri, situația comunităților creștine este de natură de a pune în pericol existența lor, dispariția acestora ducând la pierderea unei părți importante a patrimoniului religios al țărilor în chestiune;

Maaloula, Siria

| E. | întrucât, la 4 septembrie 2013, militanți din Jabhat al-Nusra, un grup cu legături cu Al-Qaeda, au lansat un atac asupra satului sirian Maaloula; |
| --- | --- |

E.

întrucât, la 4 septembrie 2013, militanți din Jabhat al-Nusra, un grup cu legături cu Al-Qaeda, au lansat un atac asupra satului sirian Maaloula;

| F. | întrucât Maaloula este un simbol al prezenței creștine în Siria și a găzduit diferite comunități religioase, care au coexistat pașnic timp de secole; întrucât, în luna septembrie a fiecărui an, sirieni de toate religiile participă la festivalul Ziua Crucii care are loc în acest oraș; întrucât Maaloula este unul dintre cele trei orașe sau sate din țară în care limba aramaică este încă vorbită de populația locală; |
| --- | --- |

F.

întrucât Maaloula este un simbol al prezenței creștine în Siria și a găzduit diferite comunități religioase, care au coexistat pașnic timp de secole; întrucât, în luna septembrie a fiecărui an, sirieni de toate religiile participă la festivalul Ziua Crucii care are loc în acest oraș; întrucât Maaloula este unul dintre cele trei orașe sau sate din țară în care limba aramaică este încă vorbită de populația locală;

| G. | întrucât ciocnirile violente din Maaloula sunt primele atacuri care vizează în mod special o comunitate creștină respectabilă, de la începutul crizei violente din Siria; întrucât cel puțin patru persoane au fost ucise – Michael Thaalab, Antoine Thaalab, Sarkis Zakem, Zaki Jabra – în aceste confruntări, iar alții – Shadi Thaalab, Jihad Thaalab, Moussa Shannis, Ghassan Shannis, Daoud Milaneh, Atef Kalloumeh – au fost răpiți sau au dispărut; întrucât, de la începutul luptelor în oraș, cei mai mulți din cei 5 000 de locuitori au fugit în satele învecinate sau la Damasc; întrucât evenimentele din Maaloula sunt o dovadă a agravării caracterului sectar al conflictului sirian; |
| --- | --- |

G.

întrucât ciocnirile violente din Maaloula sunt primele atacuri care vizează în mod special o comunitate creștină respectabilă, de la începutul crizei violente din Siria; întrucât cel puțin patru persoane au fost ucise – Michael Thaalab, Antoine Thaalab, Sarkis Zakem, Zaki Jabra – în aceste confruntări, iar alții – Shadi Thaalab, Jihad Thaalab, Moussa Shannis, Ghassan Shannis, Daoud Milaneh, Atef Kalloumeh – au fost răpiți sau au dispărut; întrucât, de la începutul luptelor în oraș, cei mai mulți din cei 5 000 de locuitori au fugit în satele învecinate sau la Damasc; întrucât evenimentele din Maaloula sunt o dovadă a agravării caracterului sectar al conflictului sirian;

| H. | întrucât Mănăstirea Sf. Tekla (Mar Takla) a găzduit în mod tradițional călugărițe și orfani de atât de religie creștină, cât și musulmană; întrucât aproximativ 40 de călugărițe și orfani au rămas în Maaloula, în ciuda luptelor intense, fiind blocați în mănăstire, în condiții din ce în ce mai grele din cauza lipsei apei și a altor lucruri necesare; |
| --- | --- |

H.

întrucât Mănăstirea Sf. Tekla (Mar Takla) a găzduit în mod tradițional călugărițe și orfani de atât de religie creștină, cât și musulmană; întrucât aproximativ 40 de călugărițe și orfani au rămas în Maaloula, în ciuda luptelor intense, fiind blocați în mănăstire, în condiții din ce în ce mai grele din cauza lipsei apei și a altor lucruri necesare;

Peshawar, Pakistan

| I. | întrucât, la 22 septembrie 2013, într-un dublu atentat sinucigaș cu bombe asupra bisericii „Toți Sfinții” din Kohati Gate, o suburbie a Peshawar, cel puțin 82 de persoane au fost ucise și 120, rănite; |
| --- | --- |

I.

întrucât, la 22 septembrie 2013, într-un dublu atentat sinucigaș cu bombe asupra bisericii „Toți Sfinții” din Kohati Gate, o suburbie a Peshawar, cel puțin 82 de persoane au fost ucise și 120, rănite;

| J. | întrucât grupul islamist Jundullah, care are legături cu Tehrik-i-Talibaan Pakistan, a revendicat atacul, declarând că aceasta va fi urmat de atacuri asupra creștinilor și non-musulmanilor, deoarece aceștia sunt dușmani ai Islamului, și că atacurile vor continua până când vor înceta atacurile SUA cu avioane telecomandate în Pakistan; întrucât Tehrik-i-Talibaan Pakistan a negat orice implicare în atentat și orice legătură cu Jundullah; |
| --- | --- |

J.

întrucât grupul islamist Jundullah, care are legături cu Tehrik-i-Talibaan Pakistan, a revendicat atacul, declarând că aceasta va fi urmat de atacuri asupra creștinilor și non-musulmanilor, deoarece aceștia sunt dușmani ai Islamului, și că atacurile vor continua până când vor înceta atacurile SUA cu avioane telecomandate în Pakistan; întrucât Tehrik-i-Talibaan Pakistan a negat orice implicare în atentat și orice legătură cu Jundullah;

| K. | întrucât prim-ministrul pakistanez, Nawaz Sharif, a condamnat atacul, declarând că agresarea unor oameni inocenți este împotriva învățăturilor Islamului; |
| --- | --- |

K.

întrucât prim-ministrul pakistanez, Nawaz Sharif, a condamnat atacul, declarând că agresarea unor oameni inocenți este împotriva învățăturilor Islamului;

| L. | întrucât creștinii, care reprezintă aproximativ 1,6 % din populația din Republica Islamică Pakistan, suferă prejudicii și fac obiectul unor accese sporadice de violență în masă; |
| --- | --- |

L.

întrucât creștinii, care reprezintă aproximativ 1,6 % din populația din Republica Islamică Pakistan, suferă prejudicii și fac obiectul unor accese sporadice de violență în masă;

| M. | întrucât majoritatea creștinilor din Pakistan duc o existență precară și se tem adesea să nu fie acuzați de blasfemie, un subiect care poate provoca accese de violență publică; |
| --- | --- |

M.

întrucât majoritatea creștinilor din Pakistan duc o existență precară și se tem adesea să nu fie acuzați de blasfemie, un subiect care poate provoca accese de violență publică;

| N. | întrucât, la 9 martie 2013, musulmanii din Lahore au incendiat peste 150 de case și două biserici ale creștinilor ca reacție la o acuzație de blasfemie; |
| --- | --- |

N.

întrucât, la 9 martie 2013, musulmanii din Lahore au incendiat peste 150 de case și două biserici ale creștinilor ca reacție la o acuzație de blasfemie;

| O. | întrucât legile referitoare la blasfemie din Pakistan fac ca, pentru minoritățile religioase, exprimarea liberă sau angajarea deschisă în activități religioase să constituie un pericol; |
| --- | --- |

O.

întrucât legile referitoare la blasfemie din Pakistan fac ca, pentru minoritățile religioase, exprimarea liberă sau angajarea deschisă în activități religioase să constituie un pericol;

Cazul pastorului Saeed Abedini, Iran

| P. | întrucât Saeed Abedini, un pastor iranian-american deținut în Iran din 26 septembrie 2012, a fost condamnat, la 27 ianuarie 2013, de un tribunal revoluționar din Iran la opt ani de închisoare, sub acuzația de perturbare a securității naționale prin crearea unei rețele de biserici creștine în case particulare; întrucât există informații conform cărora Saeed Abedini a suferit în închisoare abuzuri fizice și psihologice; |
| --- | --- |

P.

întrucât Saeed Abedini, un pastor iranian-american deținut în Iran din 26 septembrie 2012, a fost condamnat, la 27 ianuarie 2013, de un tribunal revoluționar din Iran la opt ani de închisoare, sub acuzația de perturbare a securității naționale prin crearea unei rețele de biserici creștine în case particulare; întrucât există informații conform cărora Saeed Abedini a suferit în închisoare abuzuri fizice și psihologice;

| Q. | întrucât Raportorul special al ONU pentru situația drepturilor omului în Republica Islamică Iran afirmă că creștinii nu ar trebui să se confrunte cu sancțiuni pentru manifestarea și practicarea credinței lor, rămânând în consecință îngrijorat de faptul că există informații conform cărora creștinii, pentru practicarea convingerile lor, sunt arestați și urmăriți în justiție pe motivul comiterii unor crime vag formulate legate de securitatea națională, |
| --- | --- |

Q.

întrucât Raportorul special al ONU pentru situația drepturilor omului în Republica Islamică Iran afirmă că creștinii nu ar trebui să se confrunte cu sancțiuni pentru manifestarea și practicarea credinței lor, rămânând în consecință îngrijorat de faptul că există informații conform cărora creștinii, pentru practicarea convingerile lor, sunt arestați și urmăriți în justiție pe motivul comiterii unor crime vag formulate legate de securitatea națională,

| 1. | condamnă ferm recentele atacuri împotriva creștinilor și își exprimă solidaritatea cu familiile victimelor; își exprimă încă o dată extrema îngrijorare față de multiplicarea actelor de intoleranță și de represiune, precum și a evenimentelor violente îndreptate împotriva comunităților creștine, în special în țările din Africa, Asia și Orientul Mijlociu; îndeamnă guvernele respective să garanteze aducerea în fața justiției și judecarea în conformitate cu procedurile legale a tuturor persoanelor responsabile de aceste infracțiuni, precum și de alte acte de violență îndreptate împotriva creștinilor sau a altor minorități religioase; |
| --- | --- |

1.

condamnă ferm recentele atacuri împotriva creștinilor și își exprimă solidaritatea cu familiile victimelor; își exprimă încă o dată extrema îngrijorare față de multiplicarea actelor de intoleranță și de represiune, precum și a evenimentelor violente îndreptate împotriva comunităților creștine, în special în țările din Africa, Asia și Orientul Mijlociu; îndeamnă guvernele respective să garanteze aducerea în fața justiției și judecarea în conformitate cu procedurile legale a tuturor persoanelor responsabile de aceste infracțiuni, precum și de alte acte de violență îndreptate împotriva creștinilor sau a altor minorități religioase;

| 2. | condamnă în mod ferm toate formele de discriminare și de intoleranță pe bază de religie și de credință, precum și actele de violență împotriva tuturor comunităților religioase; subliniază încă o dată că dreptul la libertatea de gândire, de conștiință și de religie este un drept fundamental al omului; |
| --- | --- |

2.

condamnă în mod ferm toate formele de discriminare și de intoleranță pe bază de religie și de credință, precum și actele de violență împotriva tuturor comunităților religioase; subliniază încă o dată că dreptul la libertatea de gândire, de conștiință și de religie este un drept fundamental al omului;

| 3. | își reafirmă îngrijorarea provocată de exodul creștinilor din diverse țări, în special din țări situate în Orientul Mijlociu, care a avut loc în ultimii ani; |
| --- | --- |

3.

își reafirmă îngrijorarea provocată de exodul creștinilor din diverse țări, în special din țări situate în Orientul Mijlociu, care a avut loc în ultimii ani;

Maaloula, Siria

| 4. | își exprimă îngrijorarea față de actuala situație a creștinilor din Siria; condamnă acțiunile lui Jabhat al-Nusra și a militanților asociați din Maaloula și împrejurimi; observă că până acum creștini și musulmani coexistau pașnic în acest sat, chiar și în timpul conflictului, și au fost de acord că orașul trebuie să rămână un loc al păcii; recunoaște că atacul din Maaloula reprezintă doar unul dintre aspectele războiului civil din Siria; |
| --- | --- |

4.

își exprimă îngrijorarea față de actuala situație a creștinilor din Siria; condamnă acțiunile lui Jabhat al-Nusra și a militanților asociați din Maaloula și împrejurimi; observă că până acum creștini și musulmani coexistau pașnic în acest sat, chiar și în timpul conflictului, și au fost de acord că orașul trebuie să rămână un loc al păcii; recunoaște că atacul din Maaloula reprezintă doar unul dintre aspectele războiului civil din Siria;

| 5. | subliniază faptul că mănăstirile de Maaloula trebuie protejate, pentru a le păstra viața, activitățile religioase și patrimoniul arhitectural, precum și pentru a permite creștinilor și musulmanilor să trăiască împreună în pace; |
| --- | --- |

5.

subliniază faptul că mănăstirile de Maaloula trebuie protejate, pentru a le păstra viața, activitățile religioase și patrimoniul arhitectural, precum și pentru a permite creștinilor și musulmanilor să trăiască împreună în pace;

| 6. | solicită sprijin imediat și asistență umanitară pentru călugărițele și orfanii blocați în mănăstirea Sf. Tekla (Mar Takla); solicită tuturor părților implicate să permită accesul grupurilor umanitare la mănăstire; |
| --- | --- |

6.

solicită sprijin imediat și asistență umanitară pentru călugărițele și orfanii blocați în mănăstirea Sf. Tekla (Mar Takla); solicită tuturor părților implicate să permită accesul grupurilor umanitare la mănăstire;

| 7. | își exprimă îngrijorarea cu privire la consecințele acestor atacuri și la riscurile posibile pentru comunitatea creștină; este conștient de faptul că comunitățile creștine și alte comunități sunt prinși la mijloc și sunt obligate să alinieze uneia sau alteia dintre părți, într-un război care continuă să devină din ce în ce mai sectar; |
| --- | --- |

7.

își exprimă îngrijorarea cu privire la consecințele acestor atacuri și la riscurile posibile pentru comunitatea creștină; este conștient de faptul că comunitățile creștine și alte comunități sunt prinși la mijloc și sunt obligate să alinieze uneia sau alteia dintre părți, într-un război care continuă să devină din ce în ce mai sectar;

| 8. | subliniază că toți actorii au datoria de a proteja diferitele minorități prezente în Siria, inclusiv șiiții, alaviții, kurzii, druzii și creștinii; |
| --- | --- |

8.

subliniază că toți actorii au datoria de a proteja diferitele minorități prezente în Siria, inclusiv șiiții, alaviții, kurzii, druzii și creștinii;

Peshawar, Pakistan

| 9. | condamnă vehement atacul asupra bisericii „Toți Sfinții” din Peshawar și celelalte atacuri teroriste recente; |
| --- | --- |

9.

condamnă vehement atacul asupra bisericii „Toți Sfinții” din Peshawar și celelalte atacuri teroriste recente;

| 10. | salută condamnarea la scară largă a atacurilor de către actorii politici și secțiuni ale societății civile din Pakistan; |
| --- | --- |

10.

salută condamnarea la scară largă a atacurilor de către actorii politici și secțiuni ale societății civile din Pakistan;

| 11. | solicită insistent guvernului pakistanez să facă tot posibilul pentru a aduce în fața justiției autorii atacului asupra Bisericii Tuturor Sfinților din Peshawar; solicită măsuri mai puternice pentru a asigura protecția tuturor cetățenilor pakistanezi – indiferent de religie sau convingeri – și a aduce în fața justiției toate grupurile și persoanele responsabile de incitare la acte de teroare și de săvârșirea acestora; |
| --- | --- |

11.

solicită insistent guvernului pakistanez să facă tot posibilul pentru a aduce în fața justiției autorii atacului asupra Bisericii Tuturor Sfinților din Peshawar; solicită măsuri mai puternice pentru a asigura protecția tuturor cetățenilor pakistanezi – indiferent de religie sau convingeri – și a aduce în fața justiției toate grupurile și persoanele responsabile de incitare la acte de teroare și de săvârșirea acestora;

| 12. | invită guvernul Pakistanului să ia măsuri pentru a proteja victimele violenței de masă motivate religios, pentru a combate activ ostilitatea religioasă din partea actorilor societali, intoleranța religioasă, actele de violență și intimidare și impresia de impunitate; |
| --- | --- |

12.

invită guvernul Pakistanului să ia măsuri pentru a proteja victimele violenței de masă motivate religios, pentru a combate activ ostilitatea religioasă din partea actorilor societali, intoleranța religioasă, actele de violență și intimidare și impresia de impunitate;

| 13. | este profund îngrijorat de pericolul tot mai mare la care sunt expuși creștinii din Pakistan, având în vedere recenta multiplicare a atacurilor asupra acestei minorități, cum ar fi persecuția a sute de creștini de către fanatici islamiști în luna martie, în Lahore, pe motivul unor acuzații de blasfemie împotriva Islamului; |
| --- | --- |

13.

este profund îngrijorat de pericolul tot mai mare la care sunt expuși creștinii din Pakistan, având în vedere recenta multiplicare a atacurilor asupra acestei minorități, cum ar fi persecuția a sute de creștini de către fanatici islamiști în luna martie, în Lahore, pe motivul unor acuzații de blasfemie împotriva Islamului;

| 14. | este profund îngrijorat de situația generală cu care se confruntă minoritățile religioase din Pakistan, în special bisericile creștine, care au primit amenințări din partea talibanilor și a altor grupuri extremiste; |
| --- | --- |

14.

este profund îngrijorat de situația generală cu care se confruntă minoritățile religioase din Pakistan, în special bisericile creștine, care au primit amenințări din partea talibanilor și a altor grupuri extremiste;

| 15. | își exprimă profunda îngrijorare pentru faptul că legile controversate privind blasfemia lasă loc unor deturnări care pot afecta persoanele de toate religiile din Pakistan; își exprimă îngrijorarea în special pentru faptul că legile privind blasfemia, care au fost contestate public de către fostul ministru Shahbaz Bhattiand și fostul guvernator Salman Taseer, sunt în prezent din ce în ca mai mult utilizate împotriva creștinilor din Pakistan; |
| --- | --- |

15.

își exprimă profunda îngrijorare pentru faptul că legile controversate privind blasfemia lasă loc unor deturnări care pot afecta persoanele de toate religiile din Pakistan; își exprimă îngrijorarea în special pentru faptul că legile privind blasfemia, care au fost contestate public de către fostul ministru Shahbaz Bhattiand și fostul guvernator Salman Taseer, sunt în prezent din ce în ca mai mult utilizate împotriva creștinilor din Pakistan;

| 16. | invită Guvernul Pakistanului să realizeze o revizuire aprofundată a legilor privind blasfemia și a aplicării lor actuale, în special a secțiunilor 295 B și C din Codul penal, care prevede sentințe pe viață obligatorii (295 B și C) sau chiar pedeapsa capitală (295 C) pentru acuzații de acte de blasfemie; |
| --- | --- |

16.

invită Guvernul Pakistanului să realizeze o revizuire aprofundată a legilor privind blasfemia și a aplicării lor actuale, în special a secțiunilor 295 B și C din Codul penal, care prevede sentințe pe viață obligatorii (295 B și C) sau chiar pedeapsa capitală (295 C) pentru acuzații de acte de blasfemie;

| 17. | reamintește că libertatea de religie și drepturile minorităților sunt garantate prin Constituția Pakistanului; încurajează toți pakistanezii să conlucreze pentru a promova și a instaura toleranța și înțelegerea reciprocă; |
| --- | --- |

17.

reamintește că libertatea de religie și drepturile minorităților sunt garantate prin Constituția Pakistanului; încurajează toți pakistanezii să conlucreze pentru a promova și a instaura toleranța și înțelegerea reciprocă;

| 18. | salută măsurile în favoarea minorităților religioase luate de Guvernul pakistanez din noiembrie 2008, precum fixarea unei cote de 5 % pentru minorități în sectorul posturilor federale, recunoașterea unor sărbători legale nemusulmane și declararea Zilei naționale a minorităților; |
| --- | --- |

18.

salută măsurile în favoarea minorităților religioase luate de Guvernul pakistanez din noiembrie 2008, precum fixarea unei cote de 5 % pentru minorități în sectorul posturilor federale, recunoașterea unor sărbători legale nemusulmane și declararea Zilei naționale a minorităților;

Cazul pastorului Saeed Abedini, Iran

| 19. | este profund îngrijorat de soarta pastorului Saeed Abedini, care este deținut de mai mult de un an și care a fost condamnat la opt ani de detenție în Iran pentru capete de acuzare legate de convingerile sale religioase; |
| --- | --- |

19.

este profund îngrijorat de soarta pastorului Saeed Abedini, care este deținut de mai mult de un an și care a fost condamnat la opt ani de detenție în Iran pentru capete de acuzare legate de convingerile sale religioase;

| 20. | solicită guvernului iranian de a renunțe la acuzații și să-l elibereze imediat pe Saeed Abedini și pe toate celelalte persoane deținute sau acuzate pe motivul religiei lor; |
| --- | --- |

20.

solicită guvernului iranian de a renunțe la acuzații și să-l elibereze imediat pe Saeed Abedini și pe toate celelalte persoane deținute sau acuzate pe motivul religiei lor;

| 21. | își reiterează apelul către Iran pentru a lua măsuri care să asigure respectarea deplină a dreptului la libertatea de religie și convingeri, asigurându-se, printre altele, că legislația și practicile sale respectă în totalitate cu articolul 18 din PIDCP; subliniază că acesta presupune, de asemenea, garantarea necondițională și completă a dreptului tuturor persoanelor de a-și schimba religia dacă doresc; |
| --- | --- |

21.

își reiterează apelul către Iran pentru a lua măsuri care să asigure respectarea deplină a dreptului la libertatea de religie și convingeri, asigurându-se, printre altele, că legislația și practicile sale respectă în totalitate cu articolul 18 din PIDCP; subliniază că acesta presupune, de asemenea, garantarea necondițională și completă a dreptului tuturor persoanelor de a-și schimba religia dacă doresc;

| 22. | salută discursul despre moderație și toleranță religioasă al noului președinte al Iranului, Hassan Rouhani; consideră că UE ar trebui să se angajeze într-un dialog privind drepturile omului cu Iranul; |
| --- | --- |

22.

salută discursul despre moderație și toleranță religioasă al noului președinte al Iranului, Hassan Rouhani; consideră că UE ar trebui să se angajeze într-un dialog privind drepturile omului cu Iranul;

| 23. | invită încă o dată Consiliul, Comisia și Înalta Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/Vicepreședintă a Comisiei Europene, să acorde o mai mare atenție problemei libertății de religie și convingeri și situației comunităților religioase, inclusiv celor creștine, în acordurile cu țările terțe și în cadrul cooperării cu acestea, precum și în rapoartele privind drepturile omului; |
| --- | --- |

23.

invită încă o dată Consiliul, Comisia și Înalta Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/Vicepreședintă a Comisiei Europene, să acorde o mai mare atenție problemei libertății de religie și convingeri și situației comunităților religioase, inclusiv celor creștine, în acordurile cu țările terțe și în cadrul cooperării cu acestea, precum și în rapoartele privind drepturile omului;

| 24. | salută adoptarea de către Consiliu, la 24 iunie 2013, a Orientărilor UE privind promovarea și protejarea libertății de religie și convingeri; solicită insistent Comisiei, SEAE și statelor membre să implementeze în totalitate aceste orientări și să utilizeze la maximum toate instrumentele și sugestiile incluse; |
| --- | --- |

24.

salută adoptarea de către Consiliu, la 24 iunie 2013, a Orientărilor UE privind promovarea și protejarea libertății de religie și convingeri; solicită insistent Comisiei, SEAE și statelor membre să implementeze în totalitate aceste orientări și să utilizeze la maximum toate instrumentele și sugestiile incluse;

| 25. | sprijină orice inițiativă de promovare a dialogului și a respectului reciproc între comunități; îndeamnă toate autoritățile religioase să promoveze toleranța și să ia inițiative împotriva urii și a radicalizării violente și extremiste; |
| --- | --- |

25.

sprijină orice inițiativă de promovare a dialogului și a respectului reciproc între comunități; îndeamnă toate autoritățile religioase să promoveze toleranța și să ia inițiative împotriva urii și a radicalizării violente și extremiste;

o

o o

| 26. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Serviciului European de Acțiune Externă, Vicepreședintei Comisiei/Înaltă Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului Special al UE pentru drepturile omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al ONU, Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, ONU Femei, Guvernul Siriei, Consiliul Național sirian, guvernului și parlamentului Pakistanului, precum și guvernului și parlamentului Iranului. |
| --- | --- |

26.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Serviciului European de Acțiune Externă, Vicepreședintei Comisiei/Înaltă Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului Special al UE pentru drepturile omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al ONU, Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, ONU Femei, Guvernul Siriei, Consiliul Național sirian, guvernului și parlamentului Pakistanului, precum și guvernului și parlamentului Iranului.

---

(1)  JO C 282 E, 6.11.2008, p. 474.

(2)  JO C 305 E, 11.11.2010, p. 7.

(3)  JO C 81 E, 15.03.2011, p. 143.

(4)  JO C 161 E, 31.5.2011, p. 147.

(5)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 115.

(6)  JO C 136 E, 11.5.2012, p. 53.

(7)  JO C 131 E, 8.5.2013, p. 108.

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0503.

(9)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0279.

---

| 19.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 181/87 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 181/87

---

P7_TA(2013)0423

Conflictele din Sudan și cenzurarea ulterioară a presei

Rezoluţia Parlamentului European din 10 octombrie 2013 referitoare la conflictele violente din Sudan și cenzurarea ulterioară a mass-mediei (2013/2873(RSP))

(2016/C 181/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind situația din Sudan și din Sudanul de Sud, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind situația din Sudan și din Sudanul de Sud,

| — | având în vedere declarația din 30 septembrie 2013 a purtătorului de cuvânt al Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate referitoare la violențele înregistrare în timpul protestelor care au loc în prezent în Sudan, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 30 septembrie 2013 a purtătorului de cuvânt al Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate referitoare la violențele înregistrare în timpul protestelor care au loc în prezent în Sudan,

| — | având în vedere declarația din 27 septembrie 2013 a purtătorului de cuvânt al Biroului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, în care acesta îndemna la reținere având în vedere pierderea de tot mai multe vieți omenești în cadrul protestelor legate de subvențiile la carburanți, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 27 septembrie 2013 a purtătorului de cuvânt al Biroului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, în care acesta îndemna la reținere având în vedere pierderea de tot mai multe vieți omenești în cadrul protestelor legate de subvențiile la carburanți,

| — | având în vedere raportul din 18 septembrie 2013 al expertului independent al Consiliului ONU pentru Drepturile Omului cu privire la situația drepturilor omului din Sudan, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 18 septembrie 2013 al expertului independent al Consiliului ONU pentru Drepturile Omului cu privire la situația drepturilor omului din Sudan,

| — | având în vedere declarația din 6 septembrie 2013 a purtătorului de cuvânt al Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate referitoare la summitul dintre președinții Sudanului și Sudanului de Sud care a avut loc la Khartoum, Sudan, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 6 septembrie 2013 a purtătorului de cuvânt al Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate referitoare la summitul dintre președinții Sudanului și Sudanului de Sud care a avut loc la Khartoum, Sudan,

| — | având în vedere soluția convenită în cadrul reuniunii privind UNAMID a Mecanismului tripartit de coordonare alcătuit din Guvernul Sudanului, Uniunea Africană și Organizația Națiunilor Unite, care a avut loc la 28 septembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere soluția convenită în cadrul reuniunii privind UNAMID a Mecanismului tripartit de coordonare alcătuit din Guvernul Sudanului, Uniunea Africană și Organizația Națiunilor Unite, care a avut loc la 28 septembrie 2013,

| — | având în vedere foaia de parcurs pentru Sudan și Sudanul de Sud stabilită în comunicatul emis de Consiliul pentru pace și securitate al Uniunii Africane la 24 aprilie 2012, pe care UE o susține fără rezerve, |
| --- | --- |

—

având în vedere foaia de parcurs pentru Sudan și Sudanul de Sud stabilită în comunicatul emis de Consiliul pentru pace și securitate al Uniunii Africane la 24 aprilie 2012, pe care UE o susține fără rezerve,

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948,

| — | având în vedere Pactul internațional din 1966 privind drepturile civile și politice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional din 1966 privind drepturile civile și politice,

| — | având în vedere Principiile de bază ale ONU privind recurgerea la forță și la utilizarea armelor de foc de către agenții de aplicare a legii; |
| --- | --- |

—

având în vedere Principiile de bază ale ONU privind recurgerea la forță și la utilizarea armelor de foc de către agenții de aplicare a legii;

| — | având în vedere Principiile de la Johannesburg privind securitatea națională, libertatea de exprimare și accesul la informație, Documentul ONU nr. E/CN.4/1996/39 (1996), |
| --- | --- |

—

având în vedere Principiile de la Johannesburg privind securitatea națională, libertatea de exprimare și accesul la informație, Documentul ONU nr. E/CN.4/1996/39 (1996),

| — | având în vedere Acordul global de pace (AGP) semnat în Sudan în 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul global de pace (AGP) semnat în Sudan în 2005,

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat dintre membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou (Benin) la 23 iunie 2000 și revizuit în mod succesiv în 2005 și 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat dintre membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou (Benin) la 23 iunie 2000 și revizuit în mod succesiv în 2005 și 2010,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 decembrie 2012 referitoare la Strategia privind libertatea digitală în politica externă a UE (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 decembrie 2012 referitoare la Strategia privind libertatea digitală în politica externă a UE (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 iunie 2013 referitoare la libertatea presei și a mass-mediei în lume (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 iunie 2013 referitoare la libertatea presei și a mass-mediei în lume (2),

| — | având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât în Sudan au loc proteste populare tot mai ample, iar situația politică din țară este fragilă; |
| --- | --- |

A.

întrucât în Sudan au loc proteste populare tot mai ample, iar situația politică din țară este fragilă;

| B. | întrucât, la 23 septembrie 2013, pe tot teritoriul Sudanului au izbucnit demonstrații și proteste în urma anunțului președintelui Omar Al-Bashir privind reducerea subvențiilor la carburanți în vederea unei reforme economice, reducere care a dus la o creștere bruscă de 75 % a prețurilor la carburanți și la gaze; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 23 septembrie 2013, pe tot teritoriul Sudanului au izbucnit demonstrații și proteste în urma anunțului președintelui Omar Al-Bashir privind reducerea subvențiilor la carburanți în vederea unei reforme economice, reducere care a dus la o creștere bruscă de 75 % a prețurilor la carburanți și la gaze;

| C. | întrucât mii de demonstranți au ieșit în stradă în semn de protest în mai multe orașe de pe întreg teritoriul Sudanului, inclusiv în Wad Madani, Khartoum, Omdurman, Port Sudan, Atbara, Gedarif, Nyala, Kosti și Sinnar, deoarece măsurile de austeritate introduse de guvern și dublarea, practic, a prețului carburanților au afectat cel mai mult păturile sărace ale populației; |
| --- | --- |

C.

întrucât mii de demonstranți au ieșit în stradă în semn de protest în mai multe orașe de pe întreg teritoriul Sudanului, inclusiv în Wad Madani, Khartoum, Omdurman, Port Sudan, Atbara, Gedarif, Nyala, Kosti și Sinnar, deoarece măsurile de austeritate introduse de guvern și dublarea, practic, a prețului carburanților au afectat cel mai mult păturile sărace ale populației;

| D. | întrucât situația economică din Sudan este în continuare extrem de dificilă, fiind caracterizată de o inflație în creștere, o monedă devalorizată și un deficit critic de dolari pentru importuri, deoarece, în urma independenței sale obținute acum doi ani, Sudanul de Sud a pus stăpânire pe aproximativ 75 % din producția de țiței a fostei țări unitare; |
| --- | --- |

D.

întrucât situația economică din Sudan este în continuare extrem de dificilă, fiind caracterizată de o inflație în creștere, o monedă devalorizată și un deficit critic de dolari pentru importuri, deoarece, în urma independenței sale obținute acum doi ani, Sudanul de Sud a pus stăpânire pe aproximativ 75 % din producția de țiței a fostei țări unitare;

| E. | întrucât absența unui acord între Sudan și Sudanul de Sud privind instituirea unor mecanisme economice de tranziție, inclusiv în ceea ce privește utilizarea petrolului, a fost utilizată ca instrument de amenințare de ambele părți, fapt care a contribuit în mare măsură la criza actuală; întrucât una dintre problemele nerezolvate este lipsa de încredere reciprocă între cele două părți în ceea ce privește împărțirea datoriei naționale și prețul pe care trebuie să îl plătească Sudanul de Sud, care nu are ieșire la mare, pentru tranzitul petrolului său pe teritoriul Sudanului; |
| --- | --- |

E.

întrucât absența unui acord între Sudan și Sudanul de Sud privind instituirea unor mecanisme economice de tranziție, inclusiv în ceea ce privește utilizarea petrolului, a fost utilizată ca instrument de amenințare de ambele părți, fapt care a contribuit în mare măsură la criza actuală; întrucât una dintre problemele nerezolvate este lipsa de încredere reciprocă între cele două părți în ceea ce privește împărțirea datoriei naționale și prețul pe care trebuie să îl plătească Sudanul de Sud, care nu are ieșire la mare, pentru tranzitul petrolului său pe teritoriul Sudanului;

| F. | întrucât, potrivit informațiilor, cel puțin 800 de activiști, inclusiv membri ai partidelor de opoziție și jurnaliști, au fost arestați în timpul demonstrațiilor în care se presupune că aproximativ 100 de persoane au fost ucise de forțele de securitate, cifră care a determinat Biroul Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului să îndemne forțele de ordine la reținere maximă; întrucât, potrivit informațiilor, majoritatea persoanelor ucise au vârsta cuprinsă între 15 și 25 de ani, însă forțele de securitate au tras și în copii de numai 10-12 ani; |
| --- | --- |

F.

întrucât, potrivit informațiilor, cel puțin 800 de activiști, inclusiv membri ai partidelor de opoziție și jurnaliști, au fost arestați în timpul demonstrațiilor în care se presupune că aproximativ 100 de persoane au fost ucise de forțele de securitate, cifră care a determinat Biroul Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului să îndemne forțele de ordine la reținere maximă; întrucât, potrivit informațiilor, majoritatea persoanelor ucise au vârsta cuprinsă între 15 și 25 de ani, însă forțele de securitate au tras și în copii de numai 10-12 ani;

| G. | întrucât ministerul educației a declarat că școlile vor rămâne închise până la 20 octombrie 2013; |
| --- | --- |

G.

întrucât ministerul educației a declarat că școlile vor rămâne închise până la 20 octombrie 2013;

| H. | întrucât guvernul sudanez a aplicat represalii violente, inclusiv prin utilizarea de muniții de război împotriva protestatarilor pașnici și rețineri în masă; întrucât o serie de activiști, membri ai partidelor de opoziție și lideri ai societății civile, inclusiv profesori și studenți, au fost arestați la locuințele lor sau au fost deținuți fără posibilitatea de a contacta pe cineva, iar locuințele lor au fost percheziționate de agenți ai Serviciilor Naționale de Securitate și Informații; întrucât au avut loc procese sumare, precum cel care a urmat arestării lui Majdi Saleem, un apărător al drepturilor omului bine cunoscut, iar de la sfârșitul lui septembrie a fost impus un blocaj informațional prin cenzurarea strictă a presei scrise și prin închiderea accesului la internet; |
| --- | --- |

H.

întrucât guvernul sudanez a aplicat represalii violente, inclusiv prin utilizarea de muniții de război împotriva protestatarilor pașnici și rețineri în masă; întrucât o serie de activiști, membri ai partidelor de opoziție și lideri ai societății civile, inclusiv profesori și studenți, au fost arestați la locuințele lor sau au fost deținuți fără posibilitatea de a contacta pe cineva, iar locuințele lor au fost percheziționate de agenți ai Serviciilor Naționale de Securitate și Informații; întrucât au avut loc procese sumare, precum cel care a urmat arestării lui Majdi Saleem, un apărător al drepturilor omului bine cunoscut, iar de la sfârșitul lui septembrie a fost impus un blocaj informațional prin cenzurarea strictă a presei scrise și prin închiderea accesului la internet;

| I. | întrucât Sudanul se află pe ultimele locuri în rândul țărilor lumii în ceea ce privește respectarea libertății informației; întrucât, la 25 septembrie 2013, Serviciile Naționale de Securitate și Informații au agravat situația în acest domeniu interzicând redactorilor principalelor ziare de a publica orice informație referitoare la proteste dacă aceasta nu provine din surse guvernamentale; |
| --- | --- |

I.

întrucât Sudanul se află pe ultimele locuri în rândul țărilor lumii în ceea ce privește respectarea libertății informației; întrucât, la 25 septembrie 2013, Serviciile Naționale de Securitate și Informații au agravat situația în acest domeniu interzicând redactorilor principalelor ziare de a publica orice informație referitoare la proteste dacă aceasta nu provine din surse guvernamentale;

| J. | întrucât au avut loc numeroase încălcări ale libertății presei, cum ar fi închiderea accesului la internet, sechestrarea ziarelor, intimidarea jurnaliștilor și cenzurarea site-urilor de internet de știri; întrucât au fost închise birourile posturilor de televiziune Al-Arabiya și Serviciul în limba arabă al Sky News; întrucât, la 19 septembrie 2013, s-a interzis publicarea unei serii de cotidiene precum Al-Sudani, Al-Meghar, Al Gareeda, Almash’had Alaan, Al-Siyasi și cotidianul proguvernamental Al-Intibaha și au fost sechestrate chiar la tipografie edițiile a trei ziare, inclusiv a Al-Intibaha; |
| --- | --- |

J.

întrucât au avut loc numeroase încălcări ale libertății presei, cum ar fi închiderea accesului la internet, sechestrarea ziarelor, intimidarea jurnaliștilor și cenzurarea site-urilor de internet de știri; întrucât au fost închise birourile posturilor de televiziune Al-Arabiya și Serviciul în limba arabă al Sky News; întrucât, la 19 septembrie 2013, s-a interzis publicarea unei serii de cotidiene precum Al-Sudani, Al-Meghar, Al Gareeda, Almash’had Alaan, Al-Siyasi și cotidianul proguvernamental Al-Intibaha și au fost sechestrate chiar la tipografie edițiile a trei ziare, inclusiv a Al-Intibaha;

| K. | întrucât accesul neîngrădit la internet, telefonia mobilă și TIC are un efect pozitiv asupra drepturilor omului și a libertăților fundamentale prin extinderea posibilităților de materializare a libertății de exprimare, a accesului la informație și a libertății de întrunire în toată lumea; întrucât colectarea și difuzarea pe cale digitală de dovezi ale încălcării drepturilor omului pot contribui la lupta mondială împotriva impunității; |
| --- | --- |

K.

întrucât accesul neîngrădit la internet, telefonia mobilă și TIC are un efect pozitiv asupra drepturilor omului și a libertăților fundamentale prin extinderea posibilităților de materializare a libertății de exprimare, a accesului la informație și a libertății de întrunire în toată lumea; întrucât colectarea și difuzarea pe cale digitală de dovezi ale încălcării drepturilor omului pot contribui la lupta mondială împotriva impunității;

| L. | întrucât accesul la internet este unul dintre drepturile fundamentale, cu aceeași valoare ca alte drepturi elementare ale omului, fiind recunoscut de Consiliul ONU pentru Drepturile Omului și fiind necesară apărarea și menținerea sa în consecință; |
| --- | --- |

L.

întrucât accesul la internet este unul dintre drepturile fundamentale, cu aceeași valoare ca alte drepturi elementare ale omului, fiind recunoscut de Consiliul ONU pentru Drepturile Omului și fiind necesară apărarea și menținerea sa în consecință;

| M. | întrucât autoritatea de stat responsabilă cu reglementarea a înființat o unitate specială pentru monitorizarea și filtrarea informațiilor, iar autoritățile sudaneze recunosc deschis faptul că filtrează informațiile care încalcă moralitatea și etica publică sau prezintă un pericol pentru ordinea publică; |
| --- | --- |

M.

întrucât autoritatea de stat responsabilă cu reglementarea a înființat o unitate specială pentru monitorizarea și filtrarea informațiilor, iar autoritățile sudaneze recunosc deschis faptul că filtrează informațiile care încalcă moralitatea și etica publică sau prezintă un pericol pentru ordinea publică;

| N. | întrucât, la 25 septembrie 2013, autoritățile au închis accesul la internet în întreaga țară pentru o perioadă de peste 24 de ore, acesta fiind un blocaj de o amploare nemaivăzută de la revolta din Egipt din 2011; întrucât în iunie 2012, într-o perioadă în care se desfășurau o serie de proteste, a fost redusă drastic viteza de acces la internet; |
| --- | --- |

N.

întrucât, la 25 septembrie 2013, autoritățile au închis accesul la internet în întreaga țară pentru o perioadă de peste 24 de ore, acesta fiind un blocaj de o amploare nemaivăzută de la revolta din Egipt din 2011; întrucât în iunie 2012, într-o perioadă în care se desfășurau o serie de proteste, a fost redusă drastic viteza de acces la internet;

| O. | întrucât, în raportul „Libertatea pe internet în 2013” (2013 Freedom on the Net) publicat de Freedom House la 3 octombrie 2013, Sudanul este clasat ca o țară „care nu este liberă” (not free), situându-se pe locul 63 din 100 de țări; întrucât, potrivit clasamentului privind libertatea presei în 2013 întocmit de organizația Reporteri fără frontiere, Sudanul se plasează pe locul 170 din 179 de țări; întrucât organizația Reporteri fără frontiere a condamnat măsurile întreprinse de guvern; |
| --- | --- |

O.

întrucât, în raportul „Libertatea pe internet în 2013” (2013 Freedom on the Net) publicat de Freedom House la 3 octombrie 2013, Sudanul este clasat ca o țară „care nu este liberă” (not free), situându-se pe locul 63 din 100 de țări; întrucât, potrivit clasamentului privind libertatea presei în 2013 întocmit de organizația Reporteri fără frontiere, Sudanul se plasează pe locul 170 din 179 de țări; întrucât organizația Reporteri fără frontiere a condamnat măsurile întreprinse de guvern;

| P. | întrucât majoritatea activiștilor se bazează pe internet pentru a comunica între ei, a transfera informații peste hotarele țării și a-și exprima opiniile și preocupările; întrucât, potrivit informațiilor parvenite de la cetățeni, în timpul blocajului a fost întrerupt chiar și serviciul de mesaje SMS; |
| --- | --- |

P.

întrucât majoritatea activiștilor se bazează pe internet pentru a comunica între ei, a transfera informații peste hotarele țării și a-și exprima opiniile și preocupările; întrucât, potrivit informațiilor parvenite de la cetățeni, în timpul blocajului a fost întrerupt chiar și serviciul de mesaje SMS;

| Q. | întrucât la alegerile generale desfășurate în aprilie 2010, primele cu caracter pluripartinic organizate în Sudan din 1986, Omar al-Bashir a fost reales președinte al Sudanului; întrucât misiunea UE de observare a alegerilor, care a constatat că procesul electoral a prezentat numeroase nereguli și deficiențe, a declarat că alegerile nu respectă standardele internaționale; |
| --- | --- |

Q.

întrucât la alegerile generale desfășurate în aprilie 2010, primele cu caracter pluripartinic organizate în Sudan din 1986, Omar al-Bashir a fost reales președinte al Sudanului; întrucât misiunea UE de observare a alegerilor, care a constatat că procesul electoral a prezentat numeroase nereguli și deficiențe, a declarat că alegerile nu respectă standardele internaționale;

| R. | întrucât Curtea Penală Internațională (CPI) a emis în 2009 și 2010 două mandate de arestare împotriva Președintelui al-Bashir, acuzându-l de răspundere pentru crime de război, crime împotriva umanității și acte de genocid; întrucât, deși nu este stat-parte la Statutul de la Roma, Rezoluția 1593 (2005) a Consiliului de Securitate al ONU îi solicită să coopereze cu CPI, iar Sudanul trebuie să se conformeze, prin urmare, mandatului de arestare emis de CPI; |
| --- | --- |

R.

întrucât Curtea Penală Internațională (CPI) a emis în 2009 și 2010 două mandate de arestare împotriva Președintelui al-Bashir, acuzându-l de răspundere pentru crime de război, crime împotriva umanității și acte de genocid; întrucât, deși nu este stat-parte la Statutul de la Roma, Rezoluția 1593 (2005) a Consiliului de Securitate al ONU îi solicită să coopereze cu CPI, iar Sudanul trebuie să se conformeze, prin urmare, mandatului de arestare emis de CPI;

| S. | întrucât, în conformitate cu estimările ONU, 50 % din populația Sudanului (care numără în total 34 de milioane) se încadrează în grupa de vârste 0-15 ani, iar 46 % din populație trăiește sub pragul sărăciei; |
| --- | --- |

S.

întrucât, în conformitate cu estimările ONU, 50 % din populația Sudanului (care numără în total 34 de milioane) se încadrează în grupa de vârste 0-15 ani, iar 46 % din populație trăiește sub pragul sărăciei;

| T. | întrucât conflictul din zonele tranzitorii ale Sudanului a afectat cel puțin 900 000 de persoane, peste 220 000 dintre acestea refugiindu-se în Etiopia și Sudanul de Sud; întrucât, de la începutul anului 2013 până în prezent, se estimează că 300 000 de persoane au fost strămutate din cauza conflictelor dintre triburile din Darfur; |
| --- | --- |

T.

întrucât conflictul din zonele tranzitorii ale Sudanului a afectat cel puțin 900 000 de persoane, peste 220 000 dintre acestea refugiindu-se în Etiopia și Sudanul de Sud; întrucât, de la începutul anului 2013 până în prezent, se estimează că 300 000 de persoane au fost strămutate din cauza conflictelor dintre triburile din Darfur;

| U. | întrucât, în perioada 2012-2013, UE a alocat Sudanului peste 76 milioane EUR sub formă de ajutoare umanitare (potrivit datelor disponibile la 20 august 2013); întrucât Sudanul nu a ratificat Acordul de la Cotonou revizuit din 2005 și, prin urmare, nu poate primi sprijin financiar prin intermediul celui de-al 10-lea Fond european de dezvoltare, |
| --- | --- |

U.

întrucât, în perioada 2012-2013, UE a alocat Sudanului peste 76 milioane EUR sub formă de ajutoare umanitare (potrivit datelor disponibile la 20 august 2013); întrucât Sudanul nu a ratificat Acordul de la Cotonou revizuit din 2005 și, prin urmare, nu poate primi sprijin financiar prin intermediul celui de-al 10-lea Fond european de dezvoltare,

| 1. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire situația politică, economică și socială din Sudan, aflată în plină deteriorare și marcată de violențele și pierderile de vieți omenești produse pe durata protestelor care s-au extins pe întregul teritoriu al acestei țări; |
| --- | --- |

1.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire situația politică, economică și socială din Sudan, aflată în plină deteriorare și marcată de violențele și pierderile de vieți omenești produse pe durata protestelor care s-au extins pe întregul teritoriu al acestei țări;

| 2. | condamnă asasinatele, violența exercitată împotriva demonstranților, cenzura impusă mass-mediei, intimidarea și actele de hărțuire din motive politice și arestarea arbitrară a unor activiști în favoarea drepturilor omului, militanți politici și jurnaliști; |
| --- | --- |

2.

condamnă asasinatele, violența exercitată împotriva demonstranților, cenzura impusă mass-mediei, intimidarea și actele de hărțuire din motive politice și arestarea arbitrară a unor activiști în favoarea drepturilor omului, militanți politici și jurnaliști;

| 3. | solicită Guvernului Sudanului să pună capăt actelor de hărțuire și să îi pună imediat în libertate pe toți demonstranții pașnici, activiștii politici, membrii opoziției, apărătorii drepturilor omului, membrii personalului medical, bloggerii și jurnaliștii arestați în timp ce-și exercitau dreptul la libera exprimare și libertatea de întrunire; subliniază că tuturor deținuților trebuie să li se ofere posibilitatea de a beneficia de un proces echitabil, la baza căruia să stea o anchetă credibilă, dreptul la un avocat și respectarea prezumției de nevinovăție, și că Guvernul trebuie să le permită tuturor deținuților să își vadă familiile și să aibă acces la servicii de îngrijiri medicale; |
| --- | --- |

3.

solicită Guvernului Sudanului să pună capăt actelor de hărțuire și să îi pună imediat în libertate pe toți demonstranții pașnici, activiștii politici, membrii opoziției, apărătorii drepturilor omului, membrii personalului medical, bloggerii și jurnaliștii arestați în timp ce-și exercitau dreptul la libera exprimare și libertatea de întrunire; subliniază că tuturor deținuților trebuie să li se ofere posibilitatea de a beneficia de un proces echitabil, la baza căruia să stea o anchetă credibilă, dreptul la un avocat și respectarea prezumției de nevinovăție, și că Guvernul trebuie să le permită tuturor deținuților să își vadă familiile și să aibă acces la servicii de îngrijiri medicale;

| 4. | consideră regretabil faptul că s-a recurs la muniție de război împotriva protestatarilor, măsură care s-a soldat cu ucideri ilegale, utilizarea disproporționată a forței și acuzații privind comiterea de presupuse omoruri intenționate împotriva protestatarilor de către forțele de ordine; îndeamnă guvernul sudanez să pună capăt imediat acțiunilor represive și impunității de care beneficiază membrii Serviciilor Naționale de Securitate și Informații; solicită abrogarea Legii privind securitatea națională din 2010, care este draconică; |
| --- | --- |

4.

consideră regretabil faptul că s-a recurs la muniție de război împotriva protestatarilor, măsură care s-a soldat cu ucideri ilegale, utilizarea disproporționată a forței și acuzații privind comiterea de presupuse omoruri intenționate împotriva protestatarilor de către forțele de ordine; îndeamnă guvernul sudanez să pună capăt imediat acțiunilor represive și impunității de care beneficiază membrii Serviciilor Naționale de Securitate și Informații; solicită abrogarea Legii privind securitatea națională din 2010, care este draconică;

| 5. | solicită forțelor de securitate sudaneze să respecte principiile fundamentale ale ONU privind utilizarea forței și a armelor de foc de către oficialitățile însărcinate cu executarea legii, care prevăd condițiile în care se poate recurge la forță în mod legal fără a se încălca drepturile omului, printre care și dreptul la viață; |
| --- | --- |

5.

solicită forțelor de securitate sudaneze să respecte principiile fundamentale ale ONU privind utilizarea forței și a armelor de foc de către oficialitățile însărcinate cu executarea legii, care prevăd condițiile în care se poate recurge la forță în mod legal fără a se încălca drepturile omului, printre care și dreptul la viață;

| 6. | solicită autorităților sudaneze să restabilească și să respecte drepturile omului și libertățile fundamentale prevăzute de dreptul internațional, inclusiv libertatea de exprimare, atât online, cât și în afara mediului virtual, libertatea de întrunire, libertatea religioasă, drepturile femeilor și egalitatea de gen, și să pună capăt neîntârziat tuturor restricțiilor asupra accesului la tehnologiile de informare și comunicare; |
| --- | --- |

6.

solicită autorităților sudaneze să restabilească și să respecte drepturile omului și libertățile fundamentale prevăzute de dreptul internațional, inclusiv libertatea de exprimare, atât online, cât și în afara mediului virtual, libertatea de întrunire, libertatea religioasă, drepturile femeilor și egalitatea de gen, și să pună capăt neîntârziat tuturor restricțiilor asupra accesului la tehnologiile de informare și comunicare;

| 7. | îndeamnă guvernul sudanez să pună capăt tuturor formelor de represiune exercitate împotriva cetățenilor care își exercită dreptul la libera exprimare, atât online, cât și în afara mediului virtual, și să apere jurnaliștii; subliniază rolul exercitat de mass-media în punerea la dispoziția cetățenilor a informațiilor și a unei platforme care le permite să-și exprime motivele legitime de îngrijorare și condamnă, prin urmare, cu fermitate întreruperea alimentării cu energie electrică aplicată la 22 septembrie 2013 și operațiunea de intimidare desfășurată de Serviciilor Naționale de Securitate și Informații; |
| --- | --- |

7.

îndeamnă guvernul sudanez să pună capăt tuturor formelor de represiune exercitate împotriva cetățenilor care își exercită dreptul la libera exprimare, atât online, cât și în afara mediului virtual, și să apere jurnaliștii; subliniază rolul exercitat de mass-media în punerea la dispoziția cetățenilor a informațiilor și a unei platforme care le permite să-și exprime motivele legitime de îngrijorare și condamnă, prin urmare, cu fermitate întreruperea alimentării cu energie electrică aplicată la 22 septembrie 2013 și operațiunea de intimidare desfășurată de Serviciilor Naționale de Securitate și Informații;

| 8. | îndeamnă guvernul sudanez să permită populației să beneficieze de acces deschis la internet în permanență; subliniază că accesul la internet este un drept fundamental, recunoscut de ICNUR, care merită să fie menținut și apărat în egală măsură cu celelalte drepturi ale omului; |
| --- | --- |

8.

îndeamnă guvernul sudanez să permită populației să beneficieze de acces deschis la internet în permanență; subliniază că accesul la internet este un drept fundamental, recunoscut de ICNUR, care merită să fie menținut și apărat în egală măsură cu celelalte drepturi ale omului;

| 9. | solicită guvernului sudanez să continue să pună în aplicare reformele politice necesare pentru a oferi soluții gestiunii defectuoase a economiei, sărăciei, creșterii nivelului corupției și insecurității în regiunile vestice și sudice, în condițiile în care aceste probleme au devenit cronice, și recomandă autorităților sudaneze și tuturor partenerilor regionali și internaționali să pună în aplicare programe de promovare a educației, formării și ocupării forței de muncă destinate tinerilor; |
| --- | --- |

9.

solicită guvernului sudanez să continue să pună în aplicare reformele politice necesare pentru a oferi soluții gestiunii defectuoase a economiei, sărăciei, creșterii nivelului corupției și insecurității în regiunile vestice și sudice, în condițiile în care aceste probleme au devenit cronice, și recomandă autorităților sudaneze și tuturor partenerilor regionali și internaționali să pună în aplicare programe de promovare a educației, formării și ocupării forței de muncă destinate tinerilor;

| 10. | solicită autorităților sudaneze să angajeze un real proces de dialog național cu opoziția, în special în Darfur, în cadrul căruia să abordeze toate subiectele; îndeamnă în termeni fermi guvernele Sudanului și Sudanului de Sud să ajungă la un acord cu privire la acordurile economice tranzitorii dintre cele două țări, care au rămas nesoluționate, printre care figurează utilizarea petrolului, care a contribuit la actualele tulburări din Sudan; |
| --- | --- |

10.

solicită autorităților sudaneze să angajeze un real proces de dialog național cu opoziția, în special în Darfur, în cadrul căruia să abordeze toate subiectele; îndeamnă în termeni fermi guvernele Sudanului și Sudanului de Sud să ajungă la un acord cu privire la acordurile economice tranzitorii dintre cele două țări, care au rămas nesoluționate, printre care figurează utilizarea petrolului, care a contribuit la actualele tulburări din Sudan;

| 11. | readuce în atenție concluziile adoptate în iunie 2008 de CAGRE, care abordează lipsa permanentă de cooperare a Sudanului cu Curtea Penală Internațională (CPI) și atrag atenția asupra faptului că Guvernul Sudanului are obligația și capacitatea de a coopera și că orice mandat de arestare emis de CPI ar trebui respectat; îl îndeamnă pe Omar al-Bashir să respecte dreptul internațional și să compară în fața CPI pentru crime de război, crime împotriva umanității și genocid; |
| --- | --- |

11.

readuce în atenție concluziile adoptate în iunie 2008 de CAGRE, care abordează lipsa permanentă de cooperare a Sudanului cu Curtea Penală Internațională (CPI) și atrag atenția asupra faptului că Guvernul Sudanului are obligația și capacitatea de a coopera și că orice mandat de arestare emis de CPI ar trebui respectat; îl îndeamnă pe Omar al-Bashir să respecte dreptul internațional și să compară în fața CPI pentru crime de război, crime împotriva umanității și genocid;

| 12. | solicită guvernului sudanez să procedeze la revizuirea Legii privind securitatea națională, care permite plasarea în detenție a suspecților pe durate de până la patru luni și jumătate fără să se prevadă nicio formă de cale de atac în justiție; solicită, de asemenea, guvernului sudanez să-și reformeze sistemul juridic în conformitate cu standardele internaționale privind drepturile omului; |
| --- | --- |

12.

solicită guvernului sudanez să procedeze la revizuirea Legii privind securitatea națională, care permite plasarea în detenție a suspecților pe durate de până la patru luni și jumătate fără să se prevadă nicio formă de cale de atac în justiție; solicită, de asemenea, guvernului sudanez să-și reformeze sistemul juridic în conformitate cu standardele internaționale privind drepturile omului;

| 13. | solicită guvernului sudanez să abroge pedeapsa capitală, care rămâne în vigoare, și să comute condamnările la moarte în sancțiuni alternative corespunzătoare; |
| --- | --- |

13.

solicită guvernului sudanez să abroge pedeapsa capitală, care rămâne în vigoare, și să comute condamnările la moarte în sancțiuni alternative corespunzătoare;

| 14. | deși salută decizia autorităților de a înființa o comisie de anchetă cu scopul de a traduce în justiție persoanele suspecte de comiterea de ucideri, le solicită să continue aceste demersuri printr-o anchetă completă și independentă care să abordeze toate uciderile semnalate; |
| --- | --- |

14.

deși salută decizia autorităților de a înființa o comisie de anchetă cu scopul de a traduce în justiție persoanele suspecte de comiterea de ucideri, le solicită să continue aceste demersuri printr-o anchetă completă și independentă care să abordeze toate uciderile semnalate;

| 15. | solicită Uniunii Africane, în strânsă cooperare cu procedurile speciale ale Consiliului Drepturilor Omului al Organizației Națiunilor Unite, să trimită de urgență o comisie de anchetă care să investigheze acuzațiile de utilizare excesivă și în mod intenționat a forței letale de către autoritățile sudaneze și circumstanțele care s-au soldat cu moartea mai multor protestatari, printre care și apărători ai drepturilor omului; |
| --- | --- |

15.

solicită Uniunii Africane, în strânsă cooperare cu procedurile speciale ale Consiliului Drepturilor Omului al Organizației Națiunilor Unite, să trimită de urgență o comisie de anchetă care să investigheze acuzațiile de utilizare excesivă și în mod intenționat a forței letale de către autoritățile sudaneze și circumstanțele care s-au soldat cu moartea mai multor protestatari, printre care și apărători ai drepturilor omului;

| 16. | solicită Comisiei, cu titlu de urgență, să restricționeze în mod legal exportul de tehnologii de supraveghere în masă din UE către țările în care acestea riscă să fie utilizate pentru a încălca libertățile digitate și alte drepturi ale omului; |
| --- | --- |

16.

solicită Comisiei, cu titlu de urgență, să restricționeze în mod legal exportul de tehnologii de supraveghere în masă din UE către țările în care acestea riscă să fie utilizate pentru a încălca libertățile digitate și alte drepturi ale omului;

| 17. | regretă decizia adoptată de către Înaltul Reprezentant al UE de a rezilia mandatul Reprezentantului Special al UE pentru Sudan/Sudanul de Sud, având în vedere gravitatea tulburărilor politice din Sudan și a conflictelor armate pe parcursul cărora forțele sudaneze și milițiile patronate de guvern continuă să fie implicate în crime de război și să beneficieze de impunitate; consideră că, dacă nu dispune de un reprezentant special pentru Sudan/Sudanul de Sud, UE va fi marginalizată în cadrul negocierilor și eforturilor internaționale, mai ales în condițiile în care SUA, Rusia și China dispun de trimiși speciali în Sudan; solicită, prin urmare, Înaltului Reprezentant să revină asupra acestei decizii și să prelungească mandatul Reprezentantului Special pentru Sudan/Sudanul de Sud; |
| --- | --- |

17.

regretă decizia adoptată de către Înaltul Reprezentant al UE de a rezilia mandatul Reprezentantului Special al UE pentru Sudan/Sudanul de Sud, având în vedere gravitatea tulburărilor politice din Sudan și a conflictelor armate pe parcursul cărora forțele sudaneze și milițiile patronate de guvern continuă să fie implicate în crime de război și să beneficieze de impunitate; consideră că, dacă nu dispune de un reprezentant special pentru Sudan/Sudanul de Sud, UE va fi marginalizată în cadrul negocierilor și eforturilor internaționale, mai ales în condițiile în care SUA, Rusia și China dispun de trimiși speciali în Sudan; solicită, prin urmare, Înaltului Reprezentant să revină asupra acestei decizii și să prelungească mandatul Reprezentantului Special pentru Sudan/Sudanul de Sud;

| 18. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisei, Guvernului Sudanului, Uniunii Africane, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite și Copreședinților Adunării Parlamentare Mixte ACP-UE și ai Parlamentului Panafrican (PAP). |
| --- | --- |

18.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisei, Guvernului Sudanului, Uniunii Africane, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite și Copreședinților Adunării Parlamentare Mixte ACP-UE și ai Parlamentului Panafrican (PAP).

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0470.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0274.

---

| 19.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 181/92 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 181/92

---

P7_TA(2013)0424

Cazurile recente de violență din Irak

Rezoluţia Parlamentului European din 10 octombrie 2013 referitoare la recentele violențe din Irak (2013/2874(RSP))

(2016/C 181/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Irakul, în special cea din 14 martie 2013 referitoare la „Irak: situația critică a minorităților, inclusiv a turkmenilor irakieni” (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Irakul, în special cea din 14 martie 2013 referitoare la „Irak: situația critică a minorităților, inclusiv a turkmenilor irakieni” (1),

| — | având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Irak, pe de altă part, și Rezoluția sa din 17 ianuarie 2013 referitoare la Acordul de parteneriat și cooperare dintre UE și Irak (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Irak, pe de altă part, și Rezoluția sa din 17 ianuarie 2013 referitoare la Acordul de parteneriat și cooperare dintre UE și Irak (2),

| — | având în vedere Documentul de strategie comun pentru Irak (2011-2013) al Comisiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Documentul de strategie comun pentru Irak (2011-2013) al Comisiei,

| — | având în vedere „Raportul privind drepturile omului în Irak: ianuarie-iunie 2012”, prezentat în comun de Misiunea ONU de asistență din Irak (UNAMI) și de Biroul Înaltului Comisar ONU pentru Drepturile Omului la 19 decembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere „Raportul privind drepturile omului în Irak: ianuarie-iunie 2012”, prezentat în comun de Misiunea ONU de asistență din Irak (UNAMI) și de Biroul Înaltului Comisar ONU pentru Drepturile Omului la 19 decembrie 2012,

| — | având în vedere raportul nr. 144 al Grupului Internațional de Criză, din 14 august 2013, privind Orientul Mijlociu, intitulat „Make or Break: Iraq’s Sunnis and the State”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul nr. 144 al Grupului Internațional de Criză, din 14 august 2013, privind Orientul Mijlociu, intitulat „Make or Break: Iraq’s Sunnis and the State”,

| — | având în vedere datele ONU privind numărul victimelor înregistrate în septembrie, publicate la 1 octombrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere datele ONU privind numărul victimelor înregistrate în septembrie, publicate la 1 octombrie 2013,

| — | având în vedere declarația de la 29 iulie 2013 a Secretarului General al ONU Ban Ki-moon, îndemnând liderii de a îndepărta Irakul „de prăpastie”, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația de la 29 iulie 2013 a Secretarului General al ONU Ban Ki-moon, îndemnând liderii de a îndepărta Irakul „de prăpastie”,

| — | având în vedere declarația de la 1 septembrie 2013 a Secretarului General al ONU Ban Ki-moon cu privire la evenimentele tragice din Camp Ashraf care au condus la moartea a 52 de persoane, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația de la 1 septembrie 2013 a Secretarului General al ONU Ban Ki-moon cu privire la evenimentele tragice din Camp Ashraf care au condus la moartea a 52 de persoane,

| — | având în vedere Declarația ONU din 1981 privind eliminarea tuturor formelor de intoleranță și de discriminare pe bază de religie și credință , |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ONU din 1981 privind eliminarea tuturor formelor de intoleranță și de discriminare pe bază de religie și credință ,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, la care Irakul este parte, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, la care Irakul este parte,

| — | având în vedere declarația din 5 septembrie 2013 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate Catherine Ashton, referitoare la recentele violențe din Irak, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 5 septembrie 2013 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate Catherine Ashton, referitoare la recentele violențe din Irak,

| — | având în vedere articolele 122 alineatul (5) și 110 alineatul (4) din regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 122 alineatul (5) și 110 alineatul (4) din regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Irakul se confruntă în continuare cu probleme politice, socioeconomice și de securitate grave și întrucât scena politică din această țară este extrem de fragmentată și afectată de violență și de politici sectare, în detrimentul grav al aspirațiilor legitime ale poporului irakian de pace, prosperitate și o tranziție autentică spre democrație; |
| --- | --- |

A.

întrucât Irakul se confruntă în continuare cu probleme politice, socioeconomice și de securitate grave și întrucât scena politică din această țară este extrem de fragmentată și afectată de violență și de politici sectare, în detrimentul grav al aspirațiilor legitime ale poporului irakian de pace, prosperitate și o tranziție autentică spre democrație;

| B. | întrucât, conform datelor privind numărul victimelor publicate de UNAMI, 979 de irakieni au fost uciși și alți 2 133 au fost răniți în acte de terorism și violență în septembrie 2013; întrucât Bagdad a fost guvernoratul cel mai afectat în septembrie 2013 cu 1 429 de victime civile (418 de persoane ucise și 1 011 rănite), urmat de Ninewa, Diyala, Salahuddin și Anbar; întrucât Kirkuk, Erbil, Babil, Wasit, Dhi-Qar și Basra au înregistrat, de asemenea, victime; |
| --- | --- |

B.

întrucât, conform datelor privind numărul victimelor publicate de UNAMI, 979 de irakieni au fost uciși și alți 2 133 au fost răniți în acte de terorism și violență în septembrie 2013; întrucât Bagdad a fost guvernoratul cel mai afectat în septembrie 2013 cu 1 429 de victime civile (418 de persoane ucise și 1 011 rănite), urmat de Ninewa, Diyala, Salahuddin și Anbar; întrucât Kirkuk, Erbil, Babil, Wasit, Dhi-Qar și Basra au înregistrat, de asemenea, victime;

| C. | întrucât impactul violenței asupra populației civile rămâne în continuare la un nivel îngrijorător de ridicat și continuă să crească, ducând până la 5 000 de civili uciși și 10 000 de răniți de la începutul anului 2013, acestea fiind cele mai ridicate cifre din ultimii cinci ani; |
| --- | --- |

C.

întrucât impactul violenței asupra populației civile rămâne în continuare la un nivel îngrijorător de ridicat și continuă să crească, ducând până la 5 000 de civili uciși și 10 000 de răniți de la începutul anului 2013, acestea fiind cele mai ridicate cifre din ultimii cinci ani;

| D. | întrucât probleme sociale și economice grave – sărăcia la scară largă, nivelul ridicat al șomajului, stagnarea economică, degradarea mediului și lipsa serviciilor publice de bază – continuă să afecteze o parte importantă a populației; întrucât numeroase demonstrații pașnice revendicând mai multe drepturi sociale, economice și politice continuă să fie reprimate sistematic și cu impunitate de către forțele de securitate; |
| --- | --- |

D.

întrucât probleme sociale și economice grave – sărăcia la scară largă, nivelul ridicat al șomajului, stagnarea economică, degradarea mediului și lipsa serviciilor publice de bază – continuă să afecteze o parte importantă a populației; întrucât numeroase demonstrații pașnice revendicând mai multe drepturi sociale, economice și politice continuă să fie reprimate sistematic și cu impunitate de către forțele de securitate;

| E. | întrucât constituția irakiană garantează egalitatea tuturor cetățenilor în fața legii, precum și „drepturi administrative, politice, culturale și de educație pentru diferitele naționalități;” |
| --- | --- |

E.

întrucât constituția irakiană garantează egalitatea tuturor cetățenilor în fața legii, precum și „drepturi administrative, politice, culturale și de educație pentru diferitele naționalități;”

| F. | întrucât Acordul de parteneriat și cooperare dintre UE și Irak, în special clauza sa privind drepturile omului, subliniază că dialogul politic dintre UE și Irak ar trebui să se axeze pe drepturile omului și consolidarea instituțiilor democratice, |
| --- | --- |

F.

întrucât Acordul de parteneriat și cooperare dintre UE și Irak, în special clauza sa privind drepturile omului, subliniază că dialogul politic dintre UE și Irak ar trebui să se axeze pe drepturile omului și consolidarea instituțiilor democratice,

| 1. | condamnă cu fermitate recentele acte de terorism și intensificarea violenței sectare care amenință țara cu pericolul de a reveni la conflictele sectare și provoacă temeri privind posibilitatea ca acest conflict să se extindă la întreaga regiune; atrage atenția asupra faptului că deși violența are caracteristici sectare, cauzele sale sunt mai degrabă politice decât religioase; |
| --- | --- |

1.

condamnă cu fermitate recentele acte de terorism și intensificarea violenței sectare care amenință țara cu pericolul de a reveni la conflictele sectare și provoacă temeri privind posibilitatea ca acest conflict să se extindă la întreaga regiune; atrage atenția asupra faptului că deși violența are caracteristici sectare, cauzele sale sunt mai degrabă politice decât religioase;

| 2. | transmite condoleanțe familiilor și prietenilor persoanelor decedate sau rănite; |
| --- | --- |

2.

transmite condoleanțe familiilor și prietenilor persoanelor decedate sau rănite;

| 3. | condamnă recentele atacuri din: 3 septembrie 2013, în care cel puțin 60 de persoane au fost ucise, în principal în districtele șiite din Bagdad; 15 septembrie 2013, în care peste 40 de persoane au fost ucise în explozii pe tot teritoriul Irakului majoritatea vizând zonele șiite; 21 septembrie 2013, în care cel puțin 60 de persoane au fost ucise la o înmormântare în Sadr City, Bagdad; 30 septembrie 2013, în care cel puțin 54 de persoane au fost ucise în explozii ale unor mașini capcană în principal în districtele șiite din Bagdad; 5 octombrie 2013, în care cel puțin 51 de persoane au fost ucise și peste 70 rănite într-un atac sinucigaș cu bombă în Bagdad vizând pelerini șiiți din districtul al-Adhamiya, în timp ce cel puțin alte 12 persoane au fost ucise și 25 rănite într-un alt atentat sinucigaș cu bombă care a avut loc într-o cafenea din Balad, în nordul Bagdadului în aceeași zi; 6 octombrie 2013, în care cel puțin 12 copii cu vârste cuprinse între șase și doisprezece ani au fost uciși și mulți alții răniți într-un atentat sinucigaș cu bombă care a avut loc în apropierea unei școli primare din satul turkmen șiit Qabak; 7 octombrie 2013, în care cel puțin 22 de persoane au fost ucise într-un nou val de explozii în Bagdad și 8 octombrie 2013, în care cel puțin nouă persoane au fost ucise în explozia unei mașini capcană și în atacuri care vizau forțele de securitate din nordul țării; |
| --- | --- |

3.

condamnă recentele atacuri din: 3 septembrie 2013, în care cel puțin 60 de persoane au fost ucise, în principal în districtele șiite din Bagdad; 15 septembrie 2013, în care peste 40 de persoane au fost ucise în explozii pe tot teritoriul Irakului majoritatea vizând zonele șiite; 21 septembrie 2013, în care cel puțin 60 de persoane au fost ucise la o înmormântare în Sadr City, Bagdad; 30 septembrie 2013, în care cel puțin 54 de persoane au fost ucise în explozii ale unor mașini capcană în principal în districtele șiite din Bagdad; 5 octombrie 2013, în care cel puțin 51 de persoane au fost ucise și peste 70 rănite într-un atac sinucigaș cu bombă în Bagdad vizând pelerini șiiți din districtul al-Adhamiya, în timp ce cel puțin alte 12 persoane au fost ucise și 25 rănite într-un alt atentat sinucigaș cu bombă care a avut loc într-o cafenea din Balad, în nordul Bagdadului în aceeași zi; 6 octombrie 2013, în care cel puțin 12 copii cu vârste cuprinse între șase și doisprezece ani au fost uciși și mulți alții răniți într-un atentat sinucigaș cu bombă care a avut loc în apropierea unei școli primare din satul turkmen șiit Qabak; 7 octombrie 2013, în care cel puțin 22 de persoane au fost ucise într-un nou val de explozii în Bagdad și 8 octombrie 2013, în care cel puțin nouă persoane au fost ucise în explozia unei mașini capcană și în atacuri care vizau forțele de securitate din nordul țării;

| 4. | condamnă cu fermitate atacurile forțelor irakiene asupra Camp Ashraf din 1 septembrie 2013, în care 52 de refugiați iranieni au fost uciși, șapte locuitori răpiți, inclusiv șase femei care, conform declarației Vicepreședintelui Comisiei Europene/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate Catherine Ashton, ar fi reținute în Bagdad și solicită eliberarea lor imediată și necondiționată; își exprimă sprijinul cu privire la munca UNAMI care încearcă să transfere în afara Irakului aproximativ 3 000 de locuitori; |
| --- | --- |

4.

condamnă cu fermitate atacurile forțelor irakiene asupra Camp Ashraf din 1 septembrie 2013, în care 52 de refugiați iranieni au fost uciși, șapte locuitori răpiți, inclusiv șase femei care, conform declarației Vicepreședintelui Comisiei Europene/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate Catherine Ashton, ar fi reținute în Bagdad și solicită eliberarea lor imediată și necondiționată; își exprimă sprijinul cu privire la munca UNAMI care încearcă să transfere în afara Irakului aproximativ 3 000 de locuitori;

| 5. | își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la noul val de instabilitate și solicită liderilor politici irakieni din toate mediile etnice și religioase, să colaboreze pentru a pune capăt violenței sectare și neîncrederii și pentru a reuni poporul irakian; |
| --- | --- |

5.

își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la noul val de instabilitate și solicită liderilor politici irakieni din toate mediile etnice și religioase, să colaboreze pentru a pune capăt violenței sectare și neîncrederii și pentru a reuni poporul irakian;

| 6. | solicită atât Guvernului irakian, cât și guvernelor regionale să condamne atacurile și să faciliteze o anchetă internațională independentă rapidă și completă a recentelor atacuri teroriste din regiune și solicită guvernului irakian să coopereze pe deplin cu această anchetă pentru a-i aduce în fața justiției pe cei vinovați; |
| --- | --- |

6.

solicită atât Guvernului irakian, cât și guvernelor regionale să condamne atacurile și să faciliteze o anchetă internațională independentă rapidă și completă a recentelor atacuri teroriste din regiune și solicită guvernului irakian să coopereze pe deplin cu această anchetă pentru a-i aduce în fața justiției pe cei vinovați;

| 7. | își exprimă îngrijorarea cu privire la propagarea violenței din conflictul din Siria spre Irak, unde rebelii jihadiști având legături cu „Statul islamic al Irakului”, grup militant sunit care cuprinde militanți al-Qaeda, au câștigat teren; |
| --- | --- |

7.

își exprimă îngrijorarea cu privire la propagarea violenței din conflictul din Siria spre Irak, unde rebelii jihadiști având legături cu „Statul islamic al Irakului”, grup militant sunit care cuprinde militanți al-Qaeda, au câștigat teren;

| 8. | solicită de urgență liderilor politici, religioși și civili, precum și forțelor de securitate să înceapă să colaboreze pentru a opri vărsarea de sânge și să asigure că toți cetățeni irakieni beneficiază de aceeași protecție; |
| --- | --- |

8.

solicită de urgență liderilor politici, religioși și civili, precum și forțelor de securitate să înceapă să colaboreze pentru a opri vărsarea de sânge și să asigure că toți cetățeni irakieni beneficiază de aceeași protecție;

| 9. | solicită guvernului irakian și liderilor politici să adopte măsurile necesare pentru a asigura securitatea și protecția întregii populații din Irak, în special a persoanelor din rândul minorităților vulnerabile; solicită guvernului irakian să asigure că forțele de securitate respectă statul de drept și normele internaționale; |
| --- | --- |

9.

solicită guvernului irakian și liderilor politici să adopte măsurile necesare pentru a asigura securitatea și protecția întregii populații din Irak, în special a persoanelor din rândul minorităților vulnerabile; solicită guvernului irakian să asigure că forțele de securitate respectă statul de drept și normele internaționale;

| 10. | solicită comunității internaționale și UE să sprijine guvernul irakian prin promovarea inițiativelor de dialog național, de consolidare a statului de drept și de asigurare a unor servicii de bază, cu scopul de a crea un stat irakian sigur, stabil, unit, prosper și democratic, în care drepturile politice și drepturile omului sunt protejate; |
| --- | --- |

10.

solicită comunității internaționale și UE să sprijine guvernul irakian prin promovarea inițiativelor de dialog național, de consolidare a statului de drept și de asigurare a unor servicii de bază, cu scopul de a crea un stat irakian sigur, stabil, unit, prosper și democratic, în care drepturile politice și drepturile omului sunt protejate;

| 11. | solicită autorităților irakiene, având în vedere că situația securității a agravat problemele pentru grupurile mai vulnerabile precum femeile, tinerii și militanții pentru drepturile fundamentale, inclusiv sindicaliștii, să ia măsuri urgente pentru a acorda mai multe resurse programelor care vizează remedierea situației; |
| --- | --- |

11.

solicită autorităților irakiene, având în vedere că situația securității a agravat problemele pentru grupurile mai vulnerabile precum femeile, tinerii și militanții pentru drepturile fundamentale, inclusiv sindicaliștii, să ia măsuri urgente pentru a acorda mai multe resurse programelor care vizează remedierea situației;

| 12. | încurajează dialogul religios între clericii suniți și șiiți ca fiind un instrument necesar pentru rezolvarea conflictului; consideră că recentele discuții între Statele Unite și Iran pot oferi, de asemenea, o oportunitate Irakului de a reprezenta o punte între cele două părți, având în vedere că este una dintre singurele țări care menține relații puternice cu ambele părți; solicită liderilor iranieni să se angajeze în mod constructiv în stabilizarea regiunii; |
| --- | --- |

12.

încurajează dialogul religios între clericii suniți și șiiți ca fiind un instrument necesar pentru rezolvarea conflictului; consideră că recentele discuții între Statele Unite și Iran pot oferi, de asemenea, o oportunitate Irakului de a reprezenta o punte între cele două părți, având în vedere că este una dintre singurele țări care menține relații puternice cu ambele părți; solicită liderilor iranieni să se angajeze în mod constructiv în stabilizarea regiunii;

| 13. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, Reprezentantului special al UE pentru drepturile omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Guvernului și Consiliului Reprezentanților din Irak, Guvernului Regional al Kurdistanului, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite și Consiliului ONU pentru drepturile omului. |
| --- | --- |

13.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, Reprezentantului special al UE pentru drepturile omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Guvernului și Consiliului Reprezentanților din Irak, Guvernului Regional al Kurdistanului, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite și Consiliului ONU pentru drepturile omului.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0101.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0022.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

09 octombrie 2013

| 19.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 181/95 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 181/95

---

P7_TA(2013)0404

Acordul interinstituţional dintre Parlamentul European şi BCE privind cooperarea în materie de proceduri legate de mecanismul unic de supraveghere

Decizia Parlamentului European din 9 octombrie 2013 privind încheierea unui acord interinstituțional între Parlamentul European și Banca Centrală Europeană privind modalitățile practice de exercitare a răspunderii democratice și a controlului asupra îndeplinirii sarcinilor atribuite Băncii Centrale Europene în cadrul mecanismului unic de supraveghere (2013/2198(ACI))

(2016/C 181/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere scrisoarea Președintelui său din 12 septembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Președintelui său din 12 septembrie 2013,

| — | având în vedere proiectul de acord interinstituțional între Parlamentul European și Banca Centrală Europeană privind modalitățile practice de exercitare a răspunderii democratice și a controlului asupra exercitării competențelor atribuite Băncii Centrale Europene în cadrul mecanismului unic de supraveghere, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord interinstituțional între Parlamentul European și Banca Centrală Europeană privind modalitățile practice de exercitare a răspunderii democratice și a controlului asupra exercitării competențelor atribuite Băncii Centrale Europene în cadrul mecanismului unic de supraveghere,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 127 alineatul (6), articolul 284 alineatul (3) al doilea paragraf și articolul 295, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 127 alineatul (6), articolul 284 alineatul (3) al doilea paragraf și articolul 295,

| — | având în vedere poziția sa din 12 septembrie 2013 privind adoptarea regulamentului Consiliului de atribuire a unor sarcini specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce privește politicile legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit (1) și raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare, precum și avizul Comisiei pentru afaceri constituționale privind propunerea de regulament în cauză (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 12 septembrie 2013 privind adoptarea regulamentului Consiliului de atribuire a unor sarcini specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce privește politicile legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit (1) și raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare, precum și avizul Comisiei pentru afaceri constituționale privind propunerea de regulament în cauză (2),

| — | având în vedere declarația Președintelui Parlamentului European și a Președintelui Băncii Centrale Europene din 12 septembrie 2013 cu ocazia votului din Parlamentul European privind adoptarea propunerii de regulament a Consiliului de atribuire a unor sarcini specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce privește politicile legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Președintelui Parlamentului European și a Președintelui Băncii Centrale Europene din 12 septembrie 2013 cu ocazia votului din Parlamentul European privind adoptarea propunerii de regulament a Consiliului de atribuire a unor sarcini specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce privește politicile legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit (3),

| — | având în vedere articolul 127 alineatul (1) și articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 127 alineatul (1) și articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A7-0302/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A7-0302/2013),

| 1. | aprobă încheierea acordului anexat și, ținând seama de conținutul acordului, hotărăște să-l anexeze la Regulamentul său de procedură; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului anexat și, ținând seama de conținutul acordului, hotărăște să-l anexeze la Regulamentul său de procedură;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a semna acordul, împreună cu Președintele Băncii Centrale Europene, și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a semna acordul, împreună cu Președintele Băncii Centrale Europene, și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, inclusiv anexa, Consiliului, Comisiei și Băncii Centrale Europene, precum și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, inclusiv anexa, Consiliului, Comisiei și Băncii Centrale Europene, precum și parlamentelor naționale.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0372.

(2)  A7-0392/2012 (raportoare Marianne Thyssen și raportor pentru aviz Andrew Duff).

(3)  A se vedea anexa la rezoluția legislativă a Parlamentului din 12 septembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament în cauză (Texte adoptate, P7_TA(2013)0372).

---

ANEXĂ

Acord interinstituţional între Parlamentul European şi Banca Centrală Europeană privind modalităţile practice de exercitare a controlului democratic şi de monitorizare a exercitării atribuțiilor conferite Băncii Centrale Europene în cadrul mecanismului unic de supraveghere

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu acordul interinstituţional, astfel cum a fost publicat în JO L 320din 30 noiembrie 2013, p. 1.)

---

| 19.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 181/96 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 181/96

---

P7_TA(2013)0405

Numărul și componența numerică a delegațiilor interparlamentare, delegaţiilor la comisiile parlamentare mixte şi a delegaţiilor la comisiile parlamentare de cooperare şi la adunările parlamentare multilaterale

Decizia Parlamentului European din 9 octombrie 2013 privind privind numărul și componența numerică ale delegațiilor interparlamentare, ale delegațiilor la comisiile parlamentare mixte, precum și ale delegațiilor la comisiile de cooperare parlamentară și la Adunările Parlamentare multilaterale (2013/2853(RSO))

(2016/C 181/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Conferinței președinților, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Conferinței președinților,

| — | având în vedere Deciziile sale din 6 mai 2009 (1), 14 septembrie 2009 (2), 15 iunie 2010 (3) și 14 decembrie 2011 (4) privind numărul și componența numerică ale delegațiilor interparlamentare, ale delegațiilor la comisiile parlamentare mixte și ale delegațiilor la comisiile de cooperare parlamentară și la Adunările Parlamentare multilaterale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Deciziile sale din 6 mai 2009 (1), 14 septembrie 2009 (2), 15 iunie 2010 (3) și 14 decembrie 2011 (4) privind numărul și componența numerică ale delegațiilor interparlamentare, ale delegațiilor la comisiile parlamentare mixte și ale delegațiilor la comisiile de cooperare parlamentară și la Adunările Parlamentare multilaterale,

| — | având în vedere articolul 198 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 198 din Regulamentul său de procedură,

| 1. | hotărăște ca, în urma aderării Croației la Uniunea Europeană, delegația la Comisia parlamentară mixtă UE–Croația să-și înceteze existența; |
| --- | --- |

1.

hotărăște ca, în urma aderării Croației la Uniunea Europeană, delegația la Comisia parlamentară mixtă UE–Croația să-și înceteze existența;

| 2. | hotărăște să modifice după cum urmează componența numerică a următoarelor delegații interparlamentare: | Delegația pentru relațiile cu Albania, Bosnia-Herțegovina, Serbia, Muntenegru și Kosovo: 30 de membri, |
| --- | --- | --- |

2.

hotărăște să modifice după cum urmează componența numerică a următoarelor delegații interparlamentare:

Delegația pentru relațiile cu Albania, Bosnia-Herțegovina, Serbia, Muntenegru și Kosovo: 30 de membri,

| | Delegația pentru relațiile cu Peninsula Arabă: 19 de membri, |
| --- | --- |

Delegația pentru relațiile cu Peninsula Arabă: 19 de membri,

| | Delegația pentru relațiile cu Statele Unite: 57 de membri, |
| --- | --- |

Delegația pentru relațiile cu Statele Unite: 57 de membri,

| | Delegația pentru relațiile cu Canada: 21 de membri, |
| --- | --- |

Delegația pentru relațiile cu Canada: 21 de membri,

| | Delegația pentru relațiile cu țările din America Centrală: 16 de membri, |
| --- | --- |

Delegația pentru relațiile cu țările din America Centrală: 16 de membri,

| | Delegația pentru relațiile cu Japonia: 26 de membri, |
| --- | --- |

Delegația pentru relațiile cu Japonia: 26 de membri,

| | Delegația pentru relațiile cu Republica Populară Chineză: 42 de membri, |
| --- | --- |

Delegația pentru relațiile cu Republica Populară Chineză: 42 de membri,

| | Delegația pentru relațiile cu India: 29 de membri, |
| --- | --- |

Delegația pentru relațiile cu India: 29 de membri,

| | Delegația pentru relațiile cu țările din Asia de Sud-Est și cu Asociația Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN): 25 de membri, |
| --- | --- |

Delegația pentru relațiile cu țările din Asia de Sud-Est și cu Asociația Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN): 25 de membri,

| | Delegația pentru relațiile cu Australia și Noua Zeelandă: 19 de membri, |
| --- | --- |

Delegația pentru relațiile cu Australia și Noua Zeelandă: 19 de membri,

| | Delegația pentru relațiile cu Africa de Sud: 21 de membri; |
| --- | --- |

Delegația pentru relațiile cu Africa de Sud: 21 de membri;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 212 E, 5.8.2010, p. 136.

(2)  JO C 224 E, 19.8.2010, p. 36.

(3)  JO C 236 E, 12.8.2011, p. 159.

(4)  JO C 168 E, 14.6.2013, p. 132.

---

III Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

08 octombrie 2013

| 19.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 181/98 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 181/98

---

P7_TA(2013)0391

Acordul de cooperare UE-Ucraina privind sistemul global de navigație prin satelit de uz civil ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 octombrie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de cooperare privind sistemul global de navigație prin satelit (GNSS) de uz civil între Comunitatea Europeană și statele sale membre și Ucraina (06373/2013 – C7-0070/2013 – 2012/0274(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2016/C 181/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (06373/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (06373/2013),

| — | având în vedere proiectul de acord de cooperare dintre Comunitatea Europeană şi statele sale membre și Ucraina (13242/2005), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord de cooperare dintre Comunitatea Europeană şi statele sale membre și Ucraina (13242/2005),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 172 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0070/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 172 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0070/2013),

| — | având în vedere articolul 81, articolul 90 alineatul (7) și articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81, articolul 90 alineatul (7) și articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0298/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0298/2013),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Ucrainei. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Ucrainei.

---

| 19.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 181/98 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 181/98

---

P7_TA(2013)0392

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: cererea EGF/2011/025 IT/Lombardia – Italia

Rezoluţia Parlamentului European din 8 octombrie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2011/025 IT/Lombardia introdusă de Italia) (COM(2013)0470 – C7-0206/2013 – 2013/2138(BUD))

(2016/C 181/21)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0470 – C7-0206/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0470 – C7-0206/2013),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (AII din 17 mai 2006) (1), în special punctul 28, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (AII din 17 mai 2006) (1), în special punctul 28,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (Regulamentul privind FEG) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (Regulamentul privind FEG) (2),

| — | având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 28 din AII din 17 mai 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 28 din AII din 17 mai 2006,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare regională, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare regională,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0294/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0294/2013),

| A. | întrucât Uniunea a instituit instrumente legislative și bugetare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea a instituit instrumente legislative și bugetare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața forței de muncă;

| B. | întrucât domeniul de aplicare al Fondului european de ajustare la globalizare (FEG) a fost extins pentru cererile depuse între 1 mai 2009 și 31 decembrie 2011 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor disponibilizați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale; |
| --- | --- |

B.

întrucât domeniul de aplicare al Fondului european de ajustare la globalizare (FEG) a fost extins pentru cererile depuse între 1 mai 2009 și 31 decembrie 2011 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor disponibilizați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale;

| C. | întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG; |
| --- | --- |

C.

întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG;

| D. | întrucât Italia a prezentat cererea EGF/2011/025 IT/Lombardia pentru o contribuție financiară din partea FEG, în urma a 529 de disponibilizări din Lombardia, 480 lucrători fiind vizați de măsurile cofinanțate de FEG, în perioada de referință cuprinsă între 20 martie 2011 și 20 decembrie 2011; |
| --- | --- |

D.

întrucât Italia a prezentat cererea EGF/2011/025 IT/Lombardia pentru o contribuție financiară din partea FEG, în urma a 529 de disponibilizări din Lombardia, 480 lucrători fiind vizați de măsurile cofinanțate de FEG, în perioada de referință cuprinsă între 20 martie 2011 și 20 decembrie 2011;

| E. | întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG, |
| --- | --- |

E.

întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG,

| 1. | este de acord cu Comisia că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 2 litera (b) din Regulamentul privind FEG și că, prin urmare, Italia are dreptul la o contribuție financiară în temeiul regulamentului menționat; |
| --- | --- |

1.

este de acord cu Comisia că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 2 litera (b) din Regulamentul privind FEG și că, prin urmare, Italia are dreptul la o contribuție financiară în temeiul regulamentului menționat;

| 2. | constată cu regret că autoritățile italiene au depus cererea pentru o contribuție financiară din partea FEG la 30 decembrie 2011 și că evaluarea Comisiei a fost pusă la dispoziție la 28 iunie 2013; consideră că perioada îndelungată de evaluare, de 18 luni, este regretabilă; |
| --- | --- |

2.

constată cu regret că autoritățile italiene au depus cererea pentru o contribuție financiară din partea FEG la 30 decembrie 2011 și că evaluarea Comisiei a fost pusă la dispoziție la 28 iunie 2013; consideră că perioada îndelungată de evaluare, de 18 luni, este regretabilă;

| 3. | constată că Lombardia, regiunea cea mai prosperă a Italiei, care realizează o cincime din PIB-ul Italiei, trebuie să abordeze provocări structurale majore, agravate de criza economică și financiară; salută faptul că, pentru a doua oară, Lombardia recurge la sprijinul FEG pentru a face față dificultăților economice și sociale; |
| --- | --- |

3.

constată că Lombardia, regiunea cea mai prosperă a Italiei, care realizează o cincime din PIB-ul Italiei, trebuie să abordeze provocări structurale majore, agravate de criza economică și financiară; salută faptul că, pentru a doua oară, Lombardia recurge la sprijinul FEG pentru a face față dificultăților economice și sociale;

| 4. | solicită autorităților italiene să valorifice la întregul său potențial sprijinul acordat de FEG și să încurajeze un număr maxim de lucrători să participe la aceste măsuri; reamintește că primele intervenții ale FEG în Italia au fost marcate de o rată relativ scăzută de execuție bugetară, având drept principală cauză nivelurile scăzute de participare; |
| --- | --- |

4.

solicită autorităților italiene să valorifice la întregul său potențial sprijinul acordat de FEG și să încurajeze un număr maxim de lucrători să participe la aceste măsuri; reamintește că primele intervenții ale FEG în Italia au fost marcate de o rată relativ scăzută de execuție bugetară, având drept principală cauză nivelurile scăzute de participare;

| 5. | subliniază că Comisia a recunoscut deja impactul crizei economice și financiare asupra sectorului tehnologiei informației și comunicațiilor (TIC) și că FEG a sprijinit lucrătorii disponibilizați din acest sector (cererile EGF/2011/016 IT/Agile și EGF/2010/012 NL/Noord Holland); |
| --- | --- |

5.

subliniază că Comisia a recunoscut deja impactul crizei economice și financiare asupra sectorului tehnologiei informației și comunicațiilor (TIC) și că FEG a sprijinit lucrătorii disponibilizați din acest sector (cererile EGF/2011/016 IT/Agile și EGF/2010/012 NL/Noord Holland);

| 6. | constată că sectorul TIC din Italia a fost afectat de concurența puternică venită, în ultimii zece ani, din partea țărilor cu costuri reduse de producție; recunoaște necesitatea de a reorganiza acest sector din cauza apariției rapide a noilor tehnologii, cum ar fi cloud computing, diversele tipuri de servicii electronice și rețelele sociale, care sunt recunoscute, de câțiva ani, drept o reală provocare; constată că decalajul digital dintre Italia și țările europene cu poziții de lider în acest domeniu, precum și față de alte țări din lume, a crescut și mai mult din cauza încetinirii economice provocate de criză; constată că toate aceste evoluții au condus la reducerea, începând cu 2009, a personalului responsabil de TIC din întreprinderile italiene; |
| --- | --- |

6.

constată că sectorul TIC din Italia a fost afectat de concurența puternică venită, în ultimii zece ani, din partea țărilor cu costuri reduse de producție; recunoaște necesitatea de a reorganiza acest sector din cauza apariției rapide a noilor tehnologii, cum ar fi cloud computing, diversele tipuri de servicii electronice și rețelele sociale, care sunt recunoscute, de câțiva ani, drept o reală provocare; constată că decalajul digital dintre Italia și țările europene cu poziții de lider în acest domeniu, precum și față de alte țări din lume, a crescut și mai mult din cauza încetinirii economice provocate de criză; constată că toate aceste evoluții au condus la reducerea, începând cu 2009, a personalului responsabil de TIC din întreprinderile italiene;

| 7. | salută faptul că, pentru a le oferi în timp util asistență lucrătorilor, autoritățile italiene au decis să demareze implementarea măsurilor personalizate la 1 martie 2012, cu mult înainte de decizia finală de acordare a unui sprijin din partea FEG pentru pachetul coordonat propus; |
| --- | --- |

7.

salută faptul că, pentru a le oferi în timp util asistență lucrătorilor, autoritățile italiene au decis să demareze implementarea măsurilor personalizate la 1 martie 2012, cu mult înainte de decizia finală de acordare a unui sprijin din partea FEG pentru pachetul coordonat propus;

| 8. | constată că, pentru limitarea impactului social al disponibilizărilor din sectorul TIC, s-au utilizat pe scară largă rețelele de protecție socială, cum ar fi fondul de compensații salariale (CIG), care a furnizat beneficii financiare lucrătorilor, cu titlu de compensare a plăților salariale; constată cu satisfacție că autoritățile italiene nu au solicitat deloc sprijin din partea FEG pentru finanțarea alocațiilor de subzistență; |
| --- | --- |

8.

constată că, pentru limitarea impactului social al disponibilizărilor din sectorul TIC, s-au utilizat pe scară largă rețelele de protecție socială, cum ar fi fondul de compensații salariale (CIG), care a furnizat beneficii financiare lucrătorilor, cu titlu de compensare a plăților salariale; constată cu satisfacție că autoritățile italiene nu au solicitat deloc sprijin din partea FEG pentru finanțarea alocațiilor de subzistență;

| 9. | constată că pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie cofinanțate include măsuri pentru reintegrarea a 480 de lucrători pe piața muncii, cum ar fi tehnici de intervievare, bilanțul competențelor, definirea parcursului, monitorizarea, coordonarea și gestionarea planului de intervenție personal, tutorat și orientare profesională, explorarea posibilităților de angajare de către noi angajatori, corelarea dintre competențe și locuri de muncă, consiliere în cursul primei etape a unui nou loc de muncă, consiliere și sprijin pentru activități independente, precum și tutorat și acordare de sprijin în perioada de stagiu; |
| --- | --- |

9.

constată că pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie cofinanțate include măsuri pentru reintegrarea a 480 de lucrători pe piața muncii, cum ar fi tehnici de intervievare, bilanțul competențelor, definirea parcursului, monitorizarea, coordonarea și gestionarea planului de intervenție personal, tutorat și orientare profesională, explorarea posibilităților de angajare de către noi angajatori, corelarea dintre competențe și locuri de muncă, consiliere în cursul primei etape a unui nou loc de muncă, consiliere și sprijin pentru activități independente, precum și tutorat și acordare de sprijin în perioada de stagiu;

| 10. | constată că măsurile de formare și recalificare profesională nu sunt incluse în pachetul coordonat de servicii personalizate, dat fiind faptul că aceste măsuri vor fi finanțate din surse regionale; |
| --- | --- |

10.

constată că măsurile de formare și recalificare profesională nu sunt incluse în pachetul coordonat de servicii personalizate, dat fiind faptul că aceste măsuri vor fi finanțate din surse regionale;

| 11. | salută faptul că partenerii sociali au fost consultați la elaborarea măsurilor pachetului coordonat FEG și, în mod deosebit, implicarea sindicatelor la nivel local (CGIL, CISL, UIL, CISAL) (3); constată aplicarea în continuare a unei politici de egalitate între femei și bărbați și a principiului nediscriminării, pe parcursul diferitelor etape ale implementării FEG și în cursul accesării FEG; |
| --- | --- |

11.

salută faptul că partenerii sociali au fost consultați la elaborarea măsurilor pachetului coordonat FEG și, în mod deosebit, implicarea sindicatelor la nivel local (CGIL, CISL, UIL, CISAL) (3); constată aplicarea în continuare a unei politici de egalitate între femei și bărbați și a principiului nediscriminării, pe parcursul diferitelor etape ale implementării FEG și în cursul accesării FEG;

| 12. | reamintește importanța îmbunătățirii capacității de inserție profesională a tuturor lucrătorilor prin cursuri de formare adaptate și prin recunoașterea capacităților și a competențelor acumulate în cursul carierei profesionale; se așteaptă ca oferta de cursuri de formare din pachetul coordonat să fie adaptată nu numai la nevoile lucrătorilor disponibilizați, ci și la nevoile efective ale mediului de afaceri; |
| --- | --- |

12.

reamintește importanța îmbunătățirii capacității de inserție profesională a tuturor lucrătorilor prin cursuri de formare adaptate și prin recunoașterea capacităților și a competențelor acumulate în cursul carierei profesionale; se așteaptă ca oferta de cursuri de formare din pachetul coordonat să fie adaptată nu numai la nevoile lucrătorilor disponibilizați, ci și la nevoile efective ale mediului de afaceri;

| 13. | constată că pachetul coordonat de servicii personalizate, după consultarea cu partenerii sociali, conține măsuri referitoare la planificarea carierei, consilierea în carieră, îndrumarea profesională, corelarea dintre competențe și locuri de muncă, precum și la acordarea de sprijin pentru activități independente și în perioada de stagiu; |
| --- | --- |

13.

constată că pachetul coordonat de servicii personalizate, după consultarea cu partenerii sociali, conține măsuri referitoare la planificarea carierei, consilierea în carieră, îndrumarea profesională, corelarea dintre competențe și locuri de muncă, precum și la acordarea de sprijin pentru activități independente și în perioada de stagiu;

| 14. | constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate din FEG includ informații privind complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate din fondurile structurale; subliniază că autoritățile italiene confirmă că acțiunile eligibile nu beneficiază de asistență din partea altor instrumente financiare ale Uniunii; își reiterează apelul adresat Comisiei privind prezentarea unei evaluări comparative a acestor date în cadrul rapoartelor sale anuale pentru a asigura deplina respectare a reglementărilor existente și a evita dublarea serviciilor finanțate de Uniune; |
| --- | --- |

14.

constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate din FEG includ informații privind complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate din fondurile structurale; subliniază că autoritățile italiene confirmă că acțiunile eligibile nu beneficiază de asistență din partea altor instrumente financiare ale Uniunii; își reiterează apelul adresat Comisiei privind prezentarea unei evaluări comparative a acestor date în cadrul rapoartelor sale anuale pentru a asigura deplina respectare a reglementărilor existente și a evita dublarea serviciilor finanțate de Uniune;

| 15. | solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare pentru a ameliora mecanismele procedurale în vederea accelerării mobilizării FEG; salută procedura îmbunătățită instituită de Comisie ca urmare a cererii Parlamentului European de a accelera eliberarea subvențiilor, în cadrul căreia Comisia prezintă autorității bugetare evaluarea eligibilității unei cereri de asistență din partea FEG împreună cu propunerea de mobilizare a FEG; speră ca viitoarele îmbunătățiri ale procedurii să fie integrate și că FEG va atinge un grad sporit de eficiență, transparență și vizibilitate; |
| --- | --- |

15.

solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare pentru a ameliora mecanismele procedurale în vederea accelerării mobilizării FEG; salută procedura îmbunătățită instituită de Comisie ca urmare a cererii Parlamentului European de a accelera eliberarea subvențiilor, în cadrul căreia Comisia prezintă autorității bugetare evaluarea eligibilității unei cereri de asistență din partea FEG împreună cu propunerea de mobilizare a FEG; speră ca viitoarele îmbunătățiri ale procedurii să fie integrate și că FEG va atinge un grad sporit de eficiență, transparență și vizibilitate;

| 16. | subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, se garantează că FEG sprijină reintegrarea individuală în muncă a lucrătorilor care au fost disponibilizați; subliniază, de asemenea, că asistența din partea FEG nu poate cofinanța decât măsuri active pe piața muncii care conduc la ocuparea durabilă, pe termen lung a forței de muncă; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă, și nici măsurile de restructurare a unor întreprinderi sau sectoare de activitate; |
| --- | --- |

16.

subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, se garantează că FEG sprijină reintegrarea individuală în muncă a lucrătorilor care au fost disponibilizați; subliniază, de asemenea, că asistența din partea FEG nu poate cofinanța decât măsuri active pe piața muncii care conduc la ocuparea durabilă, pe termen lung a forței de muncă; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă, și nici măsurile de restructurare a unor întreprinderi sau sectoare de activitate;

| 17. | salută acordul la care s-a ajuns în cadrul Consiliului în legătură cu reintroducerea în Regulamentul privind FEG, pentru perioada 2014-2020, a criteriului de mobilizare în caz de criză, care permite furnizarea de asistență financiară și lucrătorilor disponibilizați în urma actualei crize financiare și economice, nu numai celor care și-au pierdut locul de muncă din cauza schimbărilor intervenite în structura comerțului mondial; |
| --- | --- |

17.

salută acordul la care s-a ajuns în cadrul Consiliului în legătură cu reintroducerea în Regulamentul privind FEG, pentru perioada 2014-2020, a criteriului de mobilizare în caz de criză, care permite furnizarea de asistență financiară și lucrătorilor disponibilizați în urma actualei crize financiare și economice, nu numai celor care și-au pierdut locul de muncă din cauza schimbărilor intervenite în structura comerțului mondial;

| 18. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

18.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 19. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

19.

încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 20. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

20.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

(3)  CGIL (Confederazione generale italiana del lavoro), CISL (Confederazione italiana sindacati lavoratori), UIL (Unione italiana del lavoro), CISAL (Confederazione Italiana Sindacati Autonomi Lavoratori).

---

ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2011/025 IT/Lombardia introdusă de Italia)

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia 2013/526/UE.)

---

| 19.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 181/102 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 181/102

---

P7_TA(2013)0393

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: cererea EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili – Italia

Rezoluţia Parlamentului European din 8 octombrie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili din Italia) (COM(2013)0469 – C7-0207/2013 – 2013/2139(BUD))

(2016/C 181/22)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0469 – C7-0207/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0469 – C7-0207/2013),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul privind FEG), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul privind FEG),

| — | având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 28 din AII din 17 mai 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 28 din AII din 17 mai 2006,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare regională, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare regională,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0292/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0292/2013),

| A. | întrucât Uniunea a instituit instrumente legislative și bugetare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea a instituit instrumente legislative și bugetare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața forței de muncă;

| B. | întrucât domeniul de aplicare al Fondului european de ajustare la globalizare (FEG) a fost extins pentru cererile depuse între 1 mai 2009 și 31 decembrie 2011 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor disponibilizați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale; |
| --- | --- |

B.

întrucât domeniul de aplicare al Fondului european de ajustare la globalizare (FEG) a fost extins pentru cererile depuse între 1 mai 2009 și 31 decembrie 2011 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor disponibilizați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale;

| C. | întrucât asistența financiară oferită de Uniune lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG; |
| --- | --- |

C.

întrucât asistența financiară oferită de Uniune lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG;

| D. | întrucât Italia a prezentat cererea EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili pentru o contribuție financiară din partea FEG, în urma a 1 030 de disponibilizări din cadrul societății De Tomaso Automobili S.p.A., 1 010 lucrători fiind vizați de măsurile cofinanțate de FEG, în perioada de referință cuprinsă între 5 iulie 2012 și 28 august 2012; |
| --- | --- |

D.

întrucât Italia a prezentat cererea EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili pentru o contribuție financiară din partea FEG, în urma a 1 030 de disponibilizări din cadrul societății De Tomaso Automobili S.p.A., 1 010 lucrători fiind vizați de măsurile cofinanțate de FEG, în perioada de referință cuprinsă între 5 iulie 2012 și 28 august 2012;

| E. | întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG, |
| --- | --- |

E.

întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG,

| 1. | este de acord cu Comisia că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 2 litera (a) din Regulamentul FEG și că, prin urmare, Italia are dreptul la o contribuție financiară în temeiul regulamentului în cauză; |
| --- | --- |

1.

este de acord cu Comisia că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 2 litera (a) din Regulamentul FEG și că, prin urmare, Italia are dreptul la o contribuție financiară în temeiul regulamentului în cauză;

| 2. | constată că autoritățile italiene au depus cererea pentru o contribuție financiară din partea FEG la 5 noiembrie 2012 și că evaluarea Comisiei a fost pusă la dispoziție la 28 iunie 2013; salută faptul că procesul de evaluare s-a desfășurat relativ rapid, în șapte luni; |
| --- | --- |

2.

constată că autoritățile italiene au depus cererea pentru o contribuție financiară din partea FEG la 5 noiembrie 2012 și că evaluarea Comisiei a fost pusă la dispoziție la 28 iunie 2013; salută faptul că procesul de evaluare s-a desfășurat relativ rapid, în șapte luni;

| 3. | constată că cele 1 030 de disponibilizări din cadrul societății De Tomaso Automobili S.p.A., un producător de automobile din Italia, au fost cauzate de schimbările apărute în modelele geografice de consum; constată că creșterea rapidă pe piețele asiatice de care producătorii din Uniune sunt mai puțin în măsură să beneficieze, fiind în mod tradițional mai puțin bine poziționați pe respectivele piețe decât în altă parte, împreună cu înăsprirea condițiilor de creditare care a urmat crizei economice și financiare a pus o povară suplimentară asupra întreprinderii, care nu a putut găsi o soluție rentabilă și a intrat, în aprilie 2012, în procedura de lichidare; |
| --- | --- |

3.

constată că cele 1 030 de disponibilizări din cadrul societății De Tomaso Automobili S.p.A., un producător de automobile din Italia, au fost cauzate de schimbările apărute în modelele geografice de consum; constată că creșterea rapidă pe piețele asiatice de care producătorii din Uniune sunt mai puțin în măsură să beneficieze, fiind în mod tradițional mai puțin bine poziționați pe respectivele piețe decât în altă parte, împreună cu înăsprirea condițiilor de creditare care a urmat crizei economice și financiare a pus o povară suplimentară asupra întreprinderii, care nu a putut găsi o soluție rentabilă și a intrat, în aprilie 2012, în procedura de lichidare;

| 4. | subliniază că Comisia a recunoscut deja impactul crizei economice și financiare asupra sectorului automobilelor și că acest sector a înregistrat cele mai multe cereri (16) de sprijin din partea FEG, dintre care șapte sunt legate de globalizarea comercială (3); |
| --- | --- |

4.

subliniază că Comisia a recunoscut deja impactul crizei economice și financiare asupra sectorului automobilelor și că acest sector a înregistrat cele mai multe cereri (16) de sprijin din partea FEG, dintre care șapte sunt legate de globalizarea comercială (3);

| 5. | solicită autorităților italiene să valorifice la întregul său potențial sprijinul acordat de FEG și să încurajeze un număr maxim de lucrători să participe la aceste măsuri; reamintește că primele intervenții ale FEG în Italia au fost marcate de o rată relativ scăzută de execuție bugetară, având drept principală cauză nivelurile scăzute de participare; |
| --- | --- |

5.

solicită autorităților italiene să valorifice la întregul său potențial sprijinul acordat de FEG și să încurajeze un număr maxim de lucrători să participe la aceste măsuri; reamintește că primele intervenții ale FEG în Italia au fost marcate de o rată relativ scăzută de execuție bugetară, având drept principală cauză nivelurile scăzute de participare;

| 6. | subliniază că disponibilizările din cadrul societății De Tomaso Automobili au avut loc în regiunile Piemont și Toscana, în special în provinciile Torino și Livorno, unde se aflau instalațiile de producție ale De Tomaso Automobili S.p.A; |
| --- | --- |

6.

subliniază că disponibilizările din cadrul societății De Tomaso Automobili au avut loc în regiunile Piemont și Toscana, în special în provinciile Torino și Livorno, unde se aflau instalațiile de producție ale De Tomaso Automobili S.p.A;

| 7. | salută faptul că, pentru a le oferi în timp util asistență lucrătorilor, autoritățile italiene au decis să demareze implementarea măsurilor personalizate la 15 ianuarie 2013, cu mult înainte de decizia finală de acordare a unui sprijin din partea FEG pentru pachetul coordonat propus; |
| --- | --- |

7.

salută faptul că, pentru a le oferi în timp util asistență lucrătorilor, autoritățile italiene au decis să demareze implementarea măsurilor personalizate la 15 ianuarie 2013, cu mult înainte de decizia finală de acordare a unui sprijin din partea FEG pentru pachetul coordonat propus;

| 8. | constată că cheltuielile legate de concedieri au fost acoperite de fondul de compensații salariale (CIG), o rețea italiană de protecție socială, care le-a oferit lucrătorilor beneficii financiare, cu titlul de compensare a plăților salariale; constată, totuși, că autoritățile italiene au solicitat FEG sprijin pentru finanțarea alocațiilor de subzistență, acesta venind în completarea prestațiilor sociale disponibile în mod obișnuit în temeiul dreptului italian al muncii pentru șomeri; |
| --- | --- |

8.

constată că cheltuielile legate de concedieri au fost acoperite de fondul de compensații salariale (CIG), o rețea italiană de protecție socială, care le-a oferit lucrătorilor beneficii financiare, cu titlul de compensare a plăților salariale; constată, totuși, că autoritățile italiene au solicitat FEG sprijin pentru finanțarea alocațiilor de subzistență, acesta venind în completarea prestațiilor sociale disponibile în mod obișnuit în temeiul dreptului italian al muncii pentru șomeri;

| 9. | reamintește că fondurile FEG ar trebui alocate în viitor în principal măsurilor de formare profesională și asistență pentru căutarea unui loc de muncă, precum și programelor de orientare profesională, constată contribuția financiară a fondului la indemnizații ar trebui să aibă întotdeauna un caracter adițional, completând prestațiile de care beneficiază lucrătorii disponibilizați în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă; reamintește, în acest context, concluzia Curții de Conturi din Raportul special nr. 7/2013 privind FEG, conform căreia o treime din finanțarea FEG compensează sistemele de sprijin pentru veniturile lucrătorilor naționali, fără nicio valoare adăugată europeană, precum și recomandarea limitării pe viitor a acestor măsuri; |
| --- | --- |

9.

reamintește că fondurile FEG ar trebui alocate în viitor în principal măsurilor de formare profesională și asistență pentru căutarea unui loc de muncă, precum și programelor de orientare profesională, constată contribuția financiară a fondului la indemnizații ar trebui să aibă întotdeauna un caracter adițional, completând prestațiile de care beneficiază lucrătorii disponibilizați în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă; reamintește, în acest context, concluzia Curții de Conturi din Raportul special nr. 7/2013 privind FEG, conform căreia o treime din finanțarea FEG compensează sistemele de sprijin pentru veniturile lucrătorilor naționali, fără nicio valoare adăugată europeană, precum și recomandarea limitării pe viitor a acestor măsuri;

| 10. | constată că pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie cofinanțate include măsuri pentru reintegrarea a 1 010 lucrători pe piața muncii, cum ar fi orientare profesională, plasarea personalului disponibilizat și asistență pentru căutarea unui loc de muncă, formare, recalificare și formare profesională, măsuri adiacente în scopul creării unei afaceri, contribuție la înființarea unei întreprinderi, subvenție pentru angajare, alocație pentru căutarea unui loc de muncă, contribuții la cheltuieli speciale precum contribuția pentru îngrijitorii de persoane dependente și contribuția la cheltuielile de deplasare; |
| --- | --- |

10.

constată că pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie cofinanțate include măsuri pentru reintegrarea a 1 010 lucrători pe piața muncii, cum ar fi orientare profesională, plasarea personalului disponibilizat și asistență pentru căutarea unui loc de muncă, formare, recalificare și formare profesională, măsuri adiacente în scopul creării unei afaceri, contribuție la înființarea unei întreprinderi, subvenție pentru angajare, alocație pentru căutarea unui loc de muncă, contribuții la cheltuieli speciale precum contribuția pentru îngrijitorii de persoane dependente și contribuția la cheltuielile de deplasare;

| 11. | salută consultarea partenerilor sociali, în special a sindicatelor de la nivel local, la elaborarea măsurilor pachetului coordonat FEG; constată aplicarea în continuare a unei politici de egalitate între femei și bărbați și a principiului nediscriminării pe parcursul diferitelor etape ale implementării FEG și în cursul accesării FEG; |
| --- | --- |

11.

salută consultarea partenerilor sociali, în special a sindicatelor de la nivel local, la elaborarea măsurilor pachetului coordonat FEG; constată aplicarea în continuare a unei politici de egalitate între femei și bărbați și a principiului nediscriminării pe parcursul diferitelor etape ale implementării FEG și în cursul accesării FEG;

| 12. | salută faptul că partenerii sociali au fost consultați cu privire la componența pachetului; salută faptul că punerea în aplicare a acestuia va fi monitorizată de un comitet director; |
| --- | --- |

12.

salută faptul că partenerii sociali au fost consultați cu privire la componența pachetului; salută faptul că punerea în aplicare a acestuia va fi monitorizată de un comitet director;

| 13. | reamintește importanța îmbunătățirii capacității de inserție profesională a tuturor lucrătorilor prin cursuri de formare adaptate și prin recunoașterea capacităților și a competențelor acumulate în cursul carierei profesionale; se așteaptă ca oferta de cursuri de formare din pachetul coordonat să fie adaptată nu numai la nevoile lucrătorilor disponibilizați, ci și la nevoile efective ale mediului de afaceri; |
| --- | --- |

13.

reamintește importanța îmbunătățirii capacității de inserție profesională a tuturor lucrătorilor prin cursuri de formare adaptate și prin recunoașterea capacităților și a competențelor acumulate în cursul carierei profesionale; se așteaptă ca oferta de cursuri de formare din pachetul coordonat să fie adaptată nu numai la nevoile lucrătorilor disponibilizați, ci și la nevoile efective ale mediului de afaceri;

| 14. | solicită statelor membre să includă în cererile viitoare următoarele informații cu privire la măsurile de formare care trebuie sprijinite de FEG: tipurile de formare furnizată, sectoarele în care se oferă formare și dacă oferta corespunde sau nu nevoilor anticipate în materie de competențe din regiune/localitate și perspectivelor economice ale regiunii; |
| --- | --- |

14.

solicită statelor membre să includă în cererile viitoare următoarele informații cu privire la măsurile de formare care trebuie sprijinite de FEG: tipurile de formare furnizată, sectoarele în care se oferă formare și dacă oferta corespunde sau nu nevoilor anticipate în materie de competențe din regiune/localitate și perspectivelor economice ale regiunii;

| 15. | constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate din FEG includ informații privind complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate din fondurile structurale; subliniază că autoritățile italiene confirmă că acțiunile eligibile nu beneficiază de asistență din partea altor instrumente financiare ale Uniunii; își reiterează apelul adresat Comisiei privind prezentarea unei evaluări comparative a acestor date în cadrul rapoartelor sale anuale pentru a asigura deplina respectare a reglementărilor existente și a garanta evitarea dublării serviciilor finanțate de Uniune; |
| --- | --- |

15.

constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate din FEG includ informații privind complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate din fondurile structurale; subliniază că autoritățile italiene confirmă că acțiunile eligibile nu beneficiază de asistență din partea altor instrumente financiare ale Uniunii; își reiterează apelul adresat Comisiei privind prezentarea unei evaluări comparative a acestor date în cadrul rapoartelor sale anuale pentru a asigura deplina respectare a reglementărilor existente și a garanta evitarea dublării serviciilor finanțate de Uniune;

| 16. | solicită instituțiilor implicate să depună eforturile necesare pentru a ameliora mecanismele procedurale în vederea accelerării mobilizării FEG; salută procedura îmbunătățită instituită de Comisie ca urmare a cererii Parlamentului European de a accelera eliberarea subvențiilor, în cadrul căreia Comisia prezintă autorității bugetare evaluarea eligibilității unei cereri de asistență din partea FEG împreună cu propunerea de mobilizare a FEG; speră ca și alte îmbunătățiri ale procedurii să fie integrate în cadrul noului regulament privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014-2020), sporindu-se eficiența, transparența și vizibilitatea FEG; |
| --- | --- |

16.

solicită instituțiilor implicate să depună eforturile necesare pentru a ameliora mecanismele procedurale în vederea accelerării mobilizării FEG; salută procedura îmbunătățită instituită de Comisie ca urmare a cererii Parlamentului European de a accelera eliberarea subvențiilor, în cadrul căreia Comisia prezintă autorității bugetare evaluarea eligibilității unei cereri de asistență din partea FEG împreună cu propunerea de mobilizare a FEG; speră ca și alte îmbunătățiri ale procedurii să fie integrate în cadrul noului regulament privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014-2020), sporindu-se eficiența, transparența și vizibilitatea FEG;

| 17. | subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul privind FEG, se garantează că FEG sprijină reintegrarea individuală în muncă a lucrătorilor care au fost disponibilizați; subliniază, de asemenea, că asistența din partea FEG nu poate cofinanța decât măsuri active pe piața muncii care conduc la ocuparea durabilă, pe termen lung a forței de muncă; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă, și nici măsurile de restructurare a unor întreprinderi sau sectoare de activitate; |
| --- | --- |

17.

subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul privind FEG, se garantează că FEG sprijină reintegrarea individuală în muncă a lucrătorilor care au fost disponibilizați; subliniază, de asemenea, că asistența din partea FEG nu poate cofinanța decât măsuri active pe piața muncii care conduc la ocuparea durabilă, pe termen lung a forței de muncă; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă, și nici măsurile de restructurare a unor întreprinderi sau sectoare de activitate;

| 18. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

18.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 19. | salută acordul la care s-a ajuns în cadrul Consiliului în legătură cu reintroducerea în Regulamentul privind FEG, pentru perioada 2014-2020, a criteriului de mobilizare în caz de criză, care permite furnizarea de asistență financiară și lucrătorilor disponibilizați în urma actualei crize financiare și economice, nu numai celor care și-au pierdut locul de muncă din cauza schimbărilor intervenite în structura comerțului mondial; |
| --- | --- |

19.

salută acordul la care s-a ajuns în cadrul Consiliului în legătură cu reintroducerea în Regulamentul privind FEG, pentru perioada 2014-2020, a criteriului de mobilizare în caz de criză, care permite furnizarea de asistență financiară și lucrătorilor disponibilizați în urma actualei crize financiare și economice, nu numai celor care și-au pierdut locul de muncă din cauza schimbărilor intervenite în structura comerțului mondial;

| 20. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

20.

încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 21. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

21.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

(3)  EGF/2012/008 De Tomaso Automobili (obiectul prezentei propuneri de decizie), EGF/2012/005 Saab Automotive COM(2012)0622, EGF/2009/013 Karmann COM(2010)0007, EGF/2008/004 Castilla y Leon Aragon COM(2009)0150, EGF/2008/002 Delphi COM(2008)0547, EGF/2007/010 Lisboa Alentejo COM(2008)0094, EGF/2007/001 PSA Suppliers COM(2007)0415.

---

ANEXĂ

DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili din Italia)

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia 2013/514/UE.)

---

| 19.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 181/105 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 181/105

---

P7_TA(2013)0397

Responsabilităţile statelor de pavilion referitoare la asigurarea aplicării Directivei 2009/13/CE a Consiliului de punere în aplicare a acordului încheiat cu privire la Convenţia privind munca în domeniul maritim ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 octombrie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind responsabilitățile statelor de pavilion referitoare la asigurarea aplicării Directivei 2009/13/CE a Consiliului de punere în aplicare a acordului încheiat între Asociația Armatorilor din Comunitatea Europeană (ECSA) și Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi (ETF) cu privire la Convenția din 2006 privind munca în domeniul maritim și de modificare a Directivei 1999/63/CE (COM(2012)0134 – C7-0083/2012 – 2012/0065(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 181/23)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0134), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0134),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 100 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0083/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 100 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0083/2012),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 iulie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 iulie 2012 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 12 iunie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 12 iunie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru transport (A7-0037/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru transport (A7-0037/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare (2); |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare (2);

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 299, 4.10.2012, p. 153.

(2)  Prezenta poziţie înlocuieşte amendamentele adoptate la 13 martie 2013 (Texte adoptate, P7_TA(2013)0080).

---

P7_TC1-COD(2012)0065

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 octombrie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind anumite responsabilități ale statului de pavilion referitoare la respectarea și asigurarea aplicării Convenției din 2006 privind munca în domeniul maritim

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2013/54/UE.)

---

| 19.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 181/106 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 181/106

---

P7_TA(2013)0398

Fabricarea, prezentarea și vânzarea tutunului și a produselor aferente ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 8 octombrie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre în ceea ce privește fabricarea, prezentarea și vânzarea tutunului și a produselor aferente (COM(2012)0788 – C7-0420/2012 – 2012/0366(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 181/24)

Amendamentul 1

Propunere de directivă

Considerentul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a) | Avertismentul de sănătate face parte dintr-o strategie organizată, eficace și pe termen lung de descurajare a fumatului, având un domeniu de aplicare și obiective bine definite. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3a)

Avertismentul de sănătate face parte dintr-o strategie organizată, eficace și pe termen lung de descurajare a fumatului, având un domeniu de aplicare și obiective bine definite.

Amendamentul 2

Propunere de directivă

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | Dimensiunea pieței interne a tutunului și a produselor aferente, tendința crescătoare a fabricanților de produse din tutun de a concentra producția pentru întreaga Uniune într-un număr mic de fabrici din statele membre și comerțul transfrontalier semnificativ cu tutun și produse aferente care rezultă din această concentrare, determină necesitatea unei legiferări la nivelul Uniunii,
  mai degrabă decât la nivel național,
  pentru a se asigura buna funcționare a pieței interne. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

Dimensiunea pieței interne a tutunului și a produselor aferente, tendința crescătoare a fabricanților de produse din tutun de a concentra producția pentru întreaga Uniune într-un număr mic de fabrici din statele membre și comerțul transfrontalier semnificativ cu tutun și produse aferente care rezultă din această concentrare, determină necesitatea unei legiferări la nivelul Uniunii,
  mai degrabă decât la nivel național,
  pentru a se asigura buna funcționare a pieței interne.

| (6) | Dimensiunea pieței interne a tutunului și a produselor aferente, tendința crescătoare a fabricanților de produse din tutun de a concentra producția pentru întreaga Uniune într-un număr mic de fabrici din statele membre și comerțul transfrontalier semnificativ cu tutun și produse aferente care rezultă din această concentrare, determină necesitatea unei legiferări
  mai puternice
  la nivelul Uniunii, pentru a se asigura buna funcționare a pieței interne. |
| --- | --- |

(6)

Dimensiunea pieței interne a tutunului și a produselor aferente, tendința crescătoare a fabricanților de produse din tutun de a concentra producția pentru întreaga Uniune într-un număr mic de fabrici din statele membre și comerțul transfrontalier semnificativ cu tutun și produse aferente care rezultă din această concentrare, determină necesitatea unei legiferări
  mai puternice
  la nivelul Uniunii, pentru a se asigura buna funcționare a pieței interne.

Amendamentul 3

Propunere de directivă

Considerentul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | Legiferarea la nivelul Uniunii este necesară și pentru a pune în aplicare
  Convenția cadru
  pentru controlul tutunului a OMS (denumită în continuare „CCCT”) din mai 2003
  , la care
  Uniunea Europeană și
  statele membre
  sunt
  părți
  .
  Relevante sunt în special
  articolul 9 (reglementări privind conținuturile produselor din tutun), articolul 10 (reglementări privind comunicarea informațiilor referitoare la produsele din tutun), articolul 11 (ambalarea și etichetarea produselor din tutun), articolul 13 (publicitatea) și articolul 15 (comerțul ilicit cu produse din tutun). Un set de orientări pentru punerea în aplicare a dispozițiilor CCCT a fost adoptat prin consens în cadrul mai multor conferințe ale părților la CCCT cu sprijinul Uniunii și al statelor membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

Legiferarea la nivelul Uniunii este necesară și pentru a pune în aplicare
  Convenția cadru
  pentru controlul tutunului a OMS (denumită în continuare „CCCT”) din mai 2003
  , la care
  Uniunea Europeană și
  statele membre
  sunt
  părți
  .
  Relevante sunt în special
  articolul 9 (reglementări privind conținuturile produselor din tutun), articolul 10 (reglementări privind comunicarea informațiilor referitoare la produsele din tutun), articolul 11 (ambalarea și etichetarea produselor din tutun), articolul 13 (publicitatea) și articolul 15 (comerțul ilicit cu produse din tutun). Un set de orientări pentru punerea în aplicare a dispozițiilor CCCT a fost adoptat prin consens în cadrul mai multor conferințe ale părților la CCCT cu sprijinul Uniunii și al statelor membre.

| (7) | Legiferarea la nivelul Uniunii este necesară și pentru a pune în aplicare
  importanta Convenție-cadru
  pentru controlul tutunului a OMS (denumită în continuare „CCCT”) din mai 2003
  ). Toate statele membre și
  Uniunea Europeană
  au semnat
  și
  au ratificat CCCT și, prin urmare,
  sunt
  obligate în temeiul dreptului internațional să respecte dispozițiile convenției
  .
  O relevanță deosebită au
  articolul 9 (reglementări privind conținuturile produselor din tutun), articolul 10 (reglementări privind comunicarea informațiilor referitoare la produsele din tutun), articolul 11 (ambalarea și etichetarea produselor din tutun), articolul 13 (publicitatea) și articolul 15 (comerțul ilicit cu produse din tutun). Un set de orientări pentru punerea în aplicare a dispozițiilor CCCT a fost adoptat prin consens în cadrul mai multor conferințe ale părților la CCCT cu sprijinul Uniunii și al statelor membre. |
| --- | --- |

(7)

Legiferarea la nivelul Uniunii este necesară și pentru a pune în aplicare
  importanta Convenție-cadru
  pentru controlul tutunului a OMS (denumită în continuare „CCCT”) din mai 2003
  ). Toate statele membre și
  Uniunea Europeană
  au semnat
  și
  au ratificat CCCT și, prin urmare,
  sunt
  obligate în temeiul dreptului internațional să respecte dispozițiile convenției
  .
  O relevanță deosebită au
  articolul 9 (reglementări privind conținuturile produselor din tutun), articolul 10 (reglementări privind comunicarea informațiilor referitoare la produsele din tutun), articolul 11 (ambalarea și etichetarea produselor din tutun), articolul 13 (publicitatea) și articolul 15 (comerțul ilicit cu produse din tutun). Un set de orientări pentru punerea în aplicare a dispozițiilor CCCT a fost adoptat prin consens în cadrul mai multor conferințe ale părților la CCCT cu sprijinul Uniunii și al statelor membre.

Amendamentul 4

Propunere de directivă

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | În conformitate cu articolul 114 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (
  denumit în continuare
  „tratatul”) baza ar trebui să o constituie un nivel înalt de protecție a sănătății, avându-se în vedere, în special, orice noi evoluții științifice. Produsele din tutun nu sunt produse obișnuite și, având în vedere efectele deosebit de dăunătoare ale tutunului, protejarea sănătății ar trebui să aibă o importanță mare, în special pentru a reduce prevalența fumatului în rândul tinerilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

În conformitate cu articolul 114 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (
  denumit în continuare
  „tratatul”) baza ar trebui să o constituie un nivel înalt de protecție a sănătății, avându-se în vedere, în special, orice noi evoluții științifice. Produsele din tutun nu sunt produse obișnuite și, având în vedere efectele deosebit de dăunătoare ale tutunului, protejarea sănătății ar trebui să aibă o importanță mare, în special pentru a reduce prevalența fumatului în rândul tinerilor.

| (8) | În conformitate cu articolul 114 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („tratatul”) baza ar trebui să o constituie un nivel înalt de protecție a sănătății, avându-se în vedere, în special, noile evoluții științifice. Produsele din tutun nu sunt produse obișnuite și, având în vedere efectele deosebit de dăunătoare ale tutunului, protejarea sănătății ar trebui să aibă o importanță mare, în special pentru a reduce prevalența fumatului în rândul tinerilor.
  În acest sens, statele membre ar trebui să desfășoare campanii de prevenire a fumatului, în special în școli și prin intermediul mass-mediei. În conformitate cu principiul răspunderii producătorului, fabricanții de produse din tutun ar trebui să fie responsabili pentru toate costurile de sănătate generate de efectele consumului de tutun. |
| --- | --- |

(8)

În conformitate cu articolul 114 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („tratatul”) baza ar trebui să o constituie un nivel înalt de protecție a sănătății, avându-se în vedere, în special, noile evoluții științifice. Produsele din tutun nu sunt produse obișnuite și, având în vedere efectele deosebit de dăunătoare ale tutunului, protejarea sănătății ar trebui să aibă o importanță mare, în special pentru a reduce prevalența fumatului în rândul tinerilor.
  În acest sens, statele membre ar trebui să desfășoare campanii de prevenire a fumatului, în special în școli și prin intermediul mass-mediei. În conformitate cu principiul răspunderii producătorului, fabricanții de produse din tutun ar trebui să fie responsabili pentru toate costurile de sănătate generate de efectele consumului de tutun.

Amendamentul 5

Propunere de directivă

Considerentul 9 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9a) | Având în vedere că este puțin probabil ca în numeroase state membre procente mari de fumători să se lase definitiv de fumat, legislația ar trebui să țină cont de dreptul lor de a cunoaște în mod obiectiv impactul pe care eventualul consum de tutun îl are asupra sănătății lor – informații pe care le primesc, de asemenea, prin intermediul ambalajului produsului pe care este posibil să îl consume. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9a)

Având în vedere că este puțin probabil ca în numeroase state membre procente mari de fumători să se lase definitiv de fumat, legislația ar trebui să țină cont de dreptul lor de a cunoaște în mod obiectiv impactul pe care eventualul consum de tutun îl are asupra sănătății lor – informații pe care le primesc, de asemenea, prin intermediul ambalajului produsului pe care este posibil să îl consume.

Amendamentul 6

Propunere de directivă

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | Pentru măsurarea cantităților de gudron, de nicotină și de monoxid de carbon ale țigaretelor ar trebui să se utilizeze ca referință standardele ISO 4387, 10315 și 8454, care sunt recunoscute la nivel internațional. Pentru alte emisii, nu există standarde convenite la nivel internațional și nici teste pentru cuantificarea cantităților, dar în prezent
  se depun eforturi
  pentru
  realizarea
  lor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

Pentru măsurarea cantităților de gudron, de nicotină și de monoxid de carbon ale țigaretelor ar trebui să se utilizeze ca referință standardele ISO 4387, 10315 și 8454, care sunt recunoscute la nivel internațional. Pentru alte emisii, nu există standarde convenite la nivel internațional și nici teste pentru cuantificarea cantităților, dar în prezent
  se depun eforturi
  pentru
  realizarea
  lor.

| (10) | Pentru măsurarea cantităților de gudron, de nicotină și de monoxid de carbon ale țigaretelor ar trebui să se utilizeze ca referință standardele ISO 4387, 10315 și 8454, care sunt recunoscute la nivel internațional. Pentru alte emisii, nu există standarde convenite la nivel internațional și nici teste pentru cuantificarea cantităților, dar
  statele membre și Comisia ar trebui să încurajeze activ eforturile depuse
  în prezent
  la nivel internațional
  pentru
  dezvoltarea
  lor. |
| --- | --- |

(10)

Pentru măsurarea cantităților de gudron, de nicotină și de monoxid de carbon ale țigaretelor ar trebui să se utilizeze ca referință standardele ISO 4387, 10315 și 8454, care sunt recunoscute la nivel internațional. Pentru alte emisii, nu există standarde convenite la nivel internațional și nici teste pentru cuantificarea cantităților, dar
  statele membre și Comisia ar trebui să încurajeze activ eforturile depuse
  în prezent
  la nivel internațional
  pentru
  dezvoltarea
  lor.

Amendamentul 7

Propunere de directivă

Considerentul 10 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (10a) | Este dovedit faptul că poloniul 210 este un element cancerigen important în tutun. Prezența sa în țigarete ar putea fi eliminată aproape complet printr-o combinație de măsuri simple. Prin urmare, este adecvată stabilirea unei cantități maxime pentru poloniu 210 care ar avea drept rezultat o reducere cu 95 % a conținutului mediu actual de poloniu 210 din țigarete. Ar trebui elaborat un standard ISO pentru a măsura poloniul 210 prezent în tutun. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10a)

Este dovedit faptul că poloniul 210 este un element cancerigen important în tutun. Prezența sa în țigarete ar putea fi eliminată aproape complet printr-o combinație de măsuri simple. Prin urmare, este adecvată stabilirea unei cantități maxime pentru poloniu 210 care ar avea drept rezultat o reducere cu 95 % a conținutului mediu actual de poloniu 210 din țigarete. Ar trebui elaborat un standard ISO pentru a măsura poloniul 210 prezent în tutun.

Amendamentul 8

Propunere de directivă

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | În ceea ce privește stabilirea cantităților maxime, ar putea fi necesar și adecvat ca la o dată ulterioară să se adapteze cantitățile stabilite sau să se
  stabilească praguri
  maxime pentru emisii, luând în considerare toxicitatea lor sau potențialul lor de dependență. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

În ceea ce privește stabilirea cantităților maxime, ar putea fi necesar și adecvat ca la o dată ulterioară să se adapteze cantitățile stabilite sau să se
  stabilească praguri
  maxime pentru emisii, luând în considerare toxicitatea lor sau potențialul lor de dependență.

| (11) | În ceea ce privește stabilirea cantităților maxime, ar putea fi necesar și adecvat ca la o dată ulterioară să se adapteze cantitățile stabilite sau să se
  reducă pragurile
  maxime pentru emisii, luând în considerare toxicitatea lor sau potențialul lor de
  a provoca
  dependență. |
| --- | --- |

(11)

În ceea ce privește stabilirea cantităților maxime, ar putea fi necesar și adecvat ca la o dată ulterioară să se adapteze cantitățile stabilite sau să se
  reducă pragurile
  maxime pentru emisii, luând în considerare toxicitatea lor sau potențialul lor de
  a provoca
  dependență.

Amendamentul 9

Propunere de directivă

Considerentul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | Utilizarea actuală a unor formate de raportare diferite face dificilă pentru fabricanți și importatori îndeplinirea obligațiilor lor de raportare și este împovărătoare pentru statele membre și Comisie atunci când compară, analizează și extrag concluzii din informațiile primite. În acest sens, ar trebui să existe un format comun obligatorii pentru raportarea cu privire la ingrediente și emisii. Informațiile referitoare la produse ar trebui să fie cât mai transparente pentru publicul larg, asigurându-se în același timp respectarea corespunzătoare a drepturilor de proprietate comercială și intelectuală ale fabricanților de produse din tutun. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13)

Utilizarea actuală a unor formate de raportare diferite face dificilă pentru fabricanți și importatori îndeplinirea obligațiilor lor de raportare și este împovărătoare pentru statele membre și Comisie atunci când compară, analizează și extrag concluzii din informațiile primite. În acest sens, ar trebui să existe un format comun obligatorii pentru raportarea cu privire la ingrediente și emisii. Informațiile referitoare la produse ar trebui să fie cât mai transparente pentru publicul larg, asigurându-se în același timp respectarea corespunzătoare a drepturilor de proprietate comercială și intelectuală ale fabricanților de produse din tutun.

| (13) | Utilizarea actuală a unor formate de raportare diferite face dificilă pentru fabricanți și importatori îndeplinirea obligațiilor lor de raportare și este împovărătoare pentru statele membre și Comisie atunci când compară, analizează și extrag concluzii din informațiile primite. În acest sens, ar trebui să existe un format comun obligatoriu pentru raportarea cu privire la ingrediente și emisii. Informațiile referitoare la produse ar trebui să fie cât mai transparente pentru publicul larg, asigurându-se în același timp respectarea corespunzătoare a drepturilor de proprietate comercială și intelectuală ale fabricanților de produse din tutun
  , în special drepturile întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri)
  . |
| --- | --- |

(13)

Utilizarea actuală a unor formate de raportare diferite face dificilă pentru fabricanți și importatori îndeplinirea obligațiilor lor de raportare și este împovărătoare pentru statele membre și Comisie atunci când compară, analizează și extrag concluzii din informațiile primite. În acest sens, ar trebui să existe un format comun obligatoriu pentru raportarea cu privire la ingrediente și emisii. Informațiile referitoare la produse ar trebui să fie cât mai transparente pentru publicul larg, asigurându-se în același timp respectarea corespunzătoare a drepturilor de proprietate comercială și intelectuală ale fabricanților de produse din tutun
  , în special drepturile întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri)
  .

Amendamentul 10

Propunere de directivă

Considerentul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (14) | Lipsa unei abordări armonizate privind reglementarea ingredientelor afectează funcționarea pieței interne și are impact asupra liberei circulații a bunurilor în UE. Unele state membre au adoptat acte legislative sau au încheiat acorduri cu caracter juridic obligatoriu cu industria, permițând sau interzicând anumite ingrediente. Ca urmare, unele ingrediente sunt reglementate în unele state membre, dar nu și în altele. Statele membre au, de asemenea, abordări diferite în ceea ce privește aditivii din filtrul țigaretelor, precum și aditivii care colorează fumul de tutun. Fără armonizare, obstacolele din calea bunei funcționări a pieței interne sunt de așteptat să crească în următorii ani, ținând seama de punerea în aplicare a CCCT și a orientărilor sale și având în vedere experiența dobândită în alte jurisdicții din afara Uniunii. Orientările de la articolele 9 și 10 ale CCCT recomandă în special eliminarea ingredientelor care sporesc acceptabilitatea, creează impresia că produsele din tutun conferă beneficii pentru sănătate, sunt asociate cu energie și vitalitate sau au proprietăți colorante. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14)

Lipsa unei abordări armonizate privind reglementarea ingredientelor afectează funcționarea pieței interne și are impact asupra liberei circulații a bunurilor în UE. Unele state membre au adoptat acte legislative sau au încheiat acorduri cu caracter juridic obligatoriu cu industria, permițând sau interzicând anumite ingrediente. Ca urmare, unele ingrediente sunt reglementate în unele state membre, dar nu și în altele. Statele membre au, de asemenea, abordări diferite în ceea ce privește aditivii din filtrul țigaretelor, precum și aditivii care colorează fumul de tutun. Fără armonizare, obstacolele din calea bunei funcționări a pieței interne sunt de așteptat să crească în următorii ani, ținând seama de punerea în aplicare a CCCT și a orientărilor sale și având în vedere experiența dobândită în alte jurisdicții din afara Uniunii. Orientările de la articolele 9 și 10 ale CCCT recomandă în special eliminarea ingredientelor care sporesc acceptabilitatea, creează impresia că produsele din tutun conferă beneficii pentru sănătate, sunt asociate cu energie și vitalitate sau au proprietăți colorante.

| (14) | Lipsa unei abordări armonizate privind reglementarea ingredientelor afectează funcționarea pieței interne și are impact asupra liberei circulații a bunurilor în UE. Unele state membre au adoptat acte legislative sau au încheiat acorduri cu caracter juridic obligatoriu cu industria, permițând sau interzicând anumite ingrediente. Ca urmare, unele ingrediente sunt reglementate în unele state membre, dar nu și în altele. Statele membre au, de asemenea, abordări diferite în ceea ce privește aditivii din filtrul țigaretelor, precum și aditivii care colorează fumul de tutun. Fără armonizare, obstacolele din calea bunei funcționări a pieței interne sunt de așteptat să crească în următorii ani, ținând seama de punerea în aplicare a CCCT și a orientărilor sale și având în vedere experiența dobândită în alte jurisdicții din afara Uniunii. Orientările de la articolele 9 și 10 ale CCCT recomandă în special eliminarea ingredientelor care sporesc acceptabilitatea, creează impresia că produsele din tutun conferă beneficii pentru sănătate, sunt asociate cu energie și vitalitate sau au proprietăți colorante.
  Ingredientele care cresc potențialul de a provoca dependență și toxicitatea ar trebui, de asemenea, eliminate. |
| --- | --- |

(14)

Lipsa unei abordări armonizate privind reglementarea ingredientelor afectează funcționarea pieței interne și are impact asupra liberei circulații a bunurilor în UE. Unele state membre au adoptat acte legislative sau au încheiat acorduri cu caracter juridic obligatoriu cu industria, permițând sau interzicând anumite ingrediente. Ca urmare, unele ingrediente sunt reglementate în unele state membre, dar nu și în altele. Statele membre au, de asemenea, abordări diferite în ceea ce privește aditivii din filtrul țigaretelor, precum și aditivii care colorează fumul de tutun. Fără armonizare, obstacolele din calea bunei funcționări a pieței interne sunt de așteptat să crească în următorii ani, ținând seama de punerea în aplicare a CCCT și a orientărilor sale și având în vedere experiența dobândită în alte jurisdicții din afara Uniunii. Orientările de la articolele 9 și 10 ale CCCT recomandă în special eliminarea ingredientelor care sporesc acceptabilitatea, creează impresia că produsele din tutun conferă beneficii pentru sănătate, sunt asociate cu energie și vitalitate sau au proprietăți colorante.
  Ingredientele care cresc potențialul de a provoca dependență și toxicitatea ar trebui, de asemenea, eliminate.

Amendamentul 11

Propunere de directivă

Considerentul 14 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (14a) | Pentru protejarea sănătății umane, ar trebui efectuată o evaluare a siguranței folosirii aditivilor în produsele din tutun. Ar trebui permisă utilizarea aditivilor în produsele din tutun numai dacă se regăsesc pe o listă a aditivilor autorizați la nivelul Uniunii. Respectiva listă ar trebui să indice condițiile sau restricțiile privind utilizarea aditivilor autorizați. Produsele din tutun care conțin aditivi care nu sunt incluși în lista Uniunii sau folosiți într-un mod care nu respectă dispozițiile prezentei directive nu ar trebui introduse pe piața Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14a)

Pentru protejarea sănătății umane, ar trebui efectuată o evaluare a siguranței folosirii aditivilor în produsele din tutun. Ar trebui permisă utilizarea aditivilor în produsele din tutun numai dacă se regăsesc pe o listă a aditivilor autorizați la nivelul Uniunii. Respectiva listă ar trebui să indice condițiile sau restricțiile privind utilizarea aditivilor autorizați. Produsele din tutun care conțin aditivi care nu sunt incluși în lista Uniunii sau folosiți într-un mod care nu respectă dispozițiile prezentei directive nu ar trebui introduse pe piața Uniunii.

Amendamentul 12

Propunere de directivă

Considerentul 14 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (14b) | Este important să se aibă în vedere nu numai proprietățile aditivilor ca atare, ci și ale produselor lor de ardere. Aditivii, precum și produsele lor de ardere nu ar trebui să îndeplinească criteriile de clasificare ca fiind periculoase în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor

   (2)

  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14b)

Este important să se aibă în vedere nu numai proprietățile aditivilor ca atare, ci și ale produselor lor de ardere. Aditivii, precum și produsele lor de ardere nu ar trebui să îndeplinească criteriile de clasificare ca fiind periculoase în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor

   (2)

  .

Amendamentul 13

Propunere de directivă

Considerentul 15

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (15) | Probabilitatea unor reglementări divergente este și mai accentuată de preocupările referitoare la produsele din tutun
  , incluzând produsele din tutun nefumigene,
  care au o aromă caracteristică diferită de cea a tutunului, ceea ce poate favoriza creșterea incidenței fumatului sau poate afecta modelele de consum. De exemplu, în numeroase țări, vânzările de produse mentolate au crescut treptat, chiar dacă prevalența generală a fumatului a scăzut. O serie de studii au indicat că produsele din tutun mentolate pot facilita inhalarea, precum și creșterea incidenței fumatului în rândul tinerilor. Măsurile prin care se introduc diferențe nejustificate de tratament al țigaretelor cu diferite arome (de exemplu. țigarete cu aromă de mentol și de cuișoare) ar trebui evitate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15)

Probabilitatea unor reglementări divergente este și mai accentuată de preocupările referitoare la produsele din tutun
  , incluzând produsele din tutun nefumigene,
  care au o aromă caracteristică diferită de cea a tutunului, ceea ce poate favoriza creșterea incidenței fumatului sau poate afecta modelele de consum. De exemplu, în numeroase țări, vânzările de produse mentolate au crescut treptat, chiar dacă prevalența generală a fumatului a scăzut. O serie de studii au indicat că produsele din tutun mentolate pot facilita inhalarea, precum și creșterea incidenței fumatului în rândul tinerilor. Măsurile prin care se introduc diferențe nejustificate de tratament al țigaretelor cu diferite arome (de exemplu. țigarete cu aromă de mentol și de cuișoare) ar trebui evitate.

| (15) | Probabilitatea unor reglementări divergente este și mai accentuată de preocupările referitoare la produsele din tutun care au o aromă caracteristică diferită de cea a tutunului, ceea ce poate favoriza creșterea incidenței fumatului sau poate afecta modelele de consum. De exemplu, în numeroase țări, vânzările de produse mentolate au crescut treptat, chiar dacă prevalența generală a fumatului a scăzut. O serie de studii au indicat că produsele din tutun mentolate pot facilita inhalarea, precum și creșterea incidenței fumatului în rândul tinerilor. Măsurile prin care se introduc diferențe nejustificate de tratament al țigaretelor cu diferite arome (de exemplu. țigarete cu aromă de mentol și de cuișoare) ar trebui evitate. |
| --- | --- |

(15)

Probabilitatea unor reglementări divergente este și mai accentuată de preocupările referitoare la produsele din tutun care au o aromă caracteristică diferită de cea a tutunului, ceea ce poate favoriza creșterea incidenței fumatului sau poate afecta modelele de consum. De exemplu, în numeroase țări, vânzările de produse mentolate au crescut treptat, chiar dacă prevalența generală a fumatului a scăzut. O serie de studii au indicat că produsele din tutun mentolate pot facilita inhalarea, precum și creșterea incidenței fumatului în rândul tinerilor. Măsurile prin care se introduc diferențe nejustificate de tratament al țigaretelor cu diferite arome (de exemplu. țigarete cu aromă de mentol și de cuișoare) ar trebui evitate.

Amendamentul 14

Propunere de directivă

Considerentul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (16) | Interzicerea produselor din tutun cu arome caracteristice nu înseamnă interzicerea completă a utilizării aditivilor individuali, dar obligă fabricanții să reducă aditivul sau combinația de aditivi astfel încât aditivii să nu mai determine o aromă caracteristică. Utilizarea aditivilor necesari pentru fabricarea produselor din tutun ar trebui să fie permisă în măsura în care ei nu determină o aromă caracteristică. Comisia ar trebui să asigure condiții uniforme pentru punerea în aplicare a dispozițiilor referitoare la aromele caracteristice. Statele membre și Comisia ar trebui să facă apel la comisii independente care să le asiste în luarea unor astfel de decizii. Ar trebui ca aplicarea prezentei directive să nu facă discriminări între diferitele soiuri de tutun. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16)

Interzicerea produselor din tutun cu arome caracteristice nu înseamnă interzicerea completă a utilizării aditivilor individuali, dar obligă fabricanții să reducă aditivul sau combinația de aditivi astfel încât aditivii să nu mai determine o aromă caracteristică. Utilizarea aditivilor necesari pentru fabricarea produselor din tutun ar trebui să fie permisă în măsura în care ei nu determină o aromă caracteristică. Comisia ar trebui să asigure condiții uniforme pentru punerea în aplicare a dispozițiilor referitoare la aromele caracteristice. Statele membre și Comisia ar trebui să facă apel la comisii independente care să le asiste în luarea unor astfel de decizii. Ar trebui ca aplicarea prezentei directive să nu facă discriminări între diferitele soiuri de tutun.

eliminat

Amendamentul 15

Propunere de directivă

Considerentul 17

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (17) | Anumiți aditivi sunt utilizați pentru a crea impresia că produsele din tutun au beneficii pentru sănătate, prezintă riscuri pentru sănătate mai mici sau cresc vigilența mentală și performanțele fizice.
  Acești aditivi ar trebui interziși,
  pentru a asigura reglementări uniforme și un nivel înalt de protecție a sănătății. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17)

Anumiți aditivi sunt utilizați pentru a crea impresia că produsele din tutun au beneficii pentru sănătate, prezintă riscuri pentru sănătate mai mici sau cresc vigilența mentală și performanțele fizice.
  Acești aditivi ar trebui interziși,
  pentru a asigura reglementări uniforme și un nivel înalt de protecție a sănătății.

| (17) | Anumiți aditivi sunt utilizați pentru a crea impresia că produsele din tutun au beneficii pentru sănătate, prezintă riscuri pentru sănătate mai mici sau cresc vigilența mentală și performanțele fizice. Pentru a asigura reglementări uniforme și un nivel înalt de protecție a sănătății
  , nu ar trebui să fie autorizați respectivii aditivi. În plus, aditivii care imprimă o aromă caracteristică nu ar trebui să fie autorizați. Acest fapt nu ar trebui să determine interzicerea totală a aditivilor individuali. Totuși fabricanții ar trebui să reducă folosirea unui aditiv sau a unei combinații de aditivi astfel încât aditivii să nu mai imprime o aromă caracteristică. Ar trebui să fie posibilă autorizarea utilizării aditivilor esențiali pentru fabricarea produselor din tutun în măsura în care respectivii aditivi nu imprimă o aromă caracteristică și nu au legătură cu atractivitatea unui astfel de produs. |
| --- | --- |

(17)

Anumiți aditivi sunt utilizați pentru a crea impresia că produsele din tutun au beneficii pentru sănătate, prezintă riscuri pentru sănătate mai mici sau cresc vigilența mentală și performanțele fizice. Pentru a asigura reglementări uniforme și un nivel înalt de protecție a sănătății
  , nu ar trebui să fie autorizați respectivii aditivi. În plus, aditivii care imprimă o aromă caracteristică nu ar trebui să fie autorizați. Acest fapt nu ar trebui să determine interzicerea totală a aditivilor individuali. Totuși fabricanții ar trebui să reducă folosirea unui aditiv sau a unei combinații de aditivi astfel încât aditivii să nu mai imprime o aromă caracteristică. Ar trebui să fie posibilă autorizarea utilizării aditivilor esențiali pentru fabricarea produselor din tutun în măsura în care respectivii aditivi nu imprimă o aromă caracteristică și nu au legătură cu atractivitatea unui astfel de produs.

Amendamentul 16

Propunere de directivă

Considerentul 17 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (17a) | Un număr tot mai mare de persoane, majoritatea copii, suferă de astm și de diferite alergii. Nu pot fi explicate toate cauzele astmului, fapt indicat de OMS, însă trebuie preveniți factorii de risc, printre care alergenii, tutunul și substanțele chimice iritante, pentru a îmbunătăți calitatea vieții. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17a)

Un număr tot mai mare de persoane, majoritatea copii, suferă de astm și de diferite alergii. Nu pot fi explicate toate cauzele astmului, fapt indicat de OMS, însă trebuie preveniți factorii de risc, printre care alergenii, tutunul și substanțele chimice iritante, pentru a îmbunătăți calitatea vieții.

Amendamentul 17

Propunere de directivă

Considerentul 18

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (18) | Ținând cont de faptul că directiva vizează tinerii, produsele din tutun care altele decât țigaretele, tutunul de rulat și produsele din tutun nefumigene, care sunt consumate în principal de către consumatori mai vârstnici, ar trebui să fie exonerate de la anumite cerințe privind ingredientele atâta timp cât nu există o modificare substanțială a circumstanțelor în termeni de volum de vânzări sau de modele de consum în cazul tinerilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18)

Ținând cont de faptul că directiva vizează tinerii, produsele din tutun care altele decât țigaretele, tutunul de rulat și produsele din tutun nefumigene, care sunt consumate în principal de către consumatori mai vârstnici, ar trebui să fie exonerate de la anumite cerințe privind ingredientele atâta timp cât nu există o modificare substanțială a circumstanțelor în termeni de volum de vânzări sau de modele de consum în cazul tinerilor.

| (18) | Ținând cont de faptul că directiva vizează tinerii, produsele din tutun altele decât țigaretele, tutunul de rulat și
  tutunul pentru narghilea
  , care sunt consumate în principal de către consumatori mai vârstnici, ar trebui să fie exonerate de la anumite cerințe privind ingredientele atâta timp cât nu există o modificare substanțială a circumstanțelor în termeni de volum de vânzări sau de modele de consum în cazul tinerilor. |
| --- | --- |

(18)

Ținând cont de faptul că directiva vizează tinerii, produsele din tutun altele decât țigaretele, tutunul de rulat și
  tutunul pentru narghilea
  , care sunt consumate în principal de către consumatori mai vârstnici, ar trebui să fie exonerate de la anumite cerințe privind ingredientele atâta timp cât nu există o modificare substanțială a circumstanțelor în termeni de volum de vânzări sau de modele de consum în cazul tinerilor.

Amendamentul 18

Propunere de directivă

Considerentul 18 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (18a) | În cazul în care nu au făcut-o deja, statele membre ar trebui încurajate să formuleze legislația națională privind protecția minorilor, astfel încât să fie interzise vânzarea de produse din tutun minorilor sub 18 ani și consumul unor astfel de produse de către minori. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că aceste interdicții sunt respectate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18a)

În cazul în care nu au făcut-o deja, statele membre ar trebui încurajate să formuleze legislația națională privind protecția minorilor, astfel încât să fie interzise vânzarea de produse din tutun minorilor sub 18 ani și consumul unor astfel de produse de către minori. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că aceste interdicții sunt respectate.

Amendamentul 19

Propunere de directivă

Considerentul 18 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (18b) | Articolul 16 din CCCT insistă asupra responsabilităților părților la convenție de a aborda produsele adresate consumatorilor minori, cum ar fi produse alimentare și jucării sub formă de produse din tutun, care pot atrage minorii. În ultimii ani, o serie de produse, printre care bețigașele ShishaVapes, au fost introduse pe piață, fără să conțină nicotină, dar având forma de țigaretă și încercând să imite procesul fumatului prin substanțele sale vaporizante, al căror caracter inofensiv nu a fost încă dovedit științific, și prin lumina electrică ce imită procesul de ardere a unei țigarete. Astfel de produse sunt în mod clar fabricate pentru a fi atrăgătoare pentru consumatorii tineri și minori, fiind din ce în ce mai populare în rândul minorilor, în mai multe state membre. Există preocupări tot mai accentuate în legătură cu obiceiurile adoptate de tinerii consumatori și de minori, prin utilizarea acestor țigarete de imitație. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18b)

Articolul 16 din CCCT insistă asupra responsabilităților părților la convenție de a aborda produsele adresate consumatorilor minori, cum ar fi produse alimentare și jucării sub formă de produse din tutun, care pot atrage minorii. În ultimii ani, o serie de produse, printre care bețigașele ShishaVapes, au fost introduse pe piață, fără să conțină nicotină, dar având forma de țigaretă și încercând să imite procesul fumatului prin substanțele sale vaporizante, al căror caracter inofensiv nu a fost încă dovedit științific, și prin lumina electrică ce imită procesul de ardere a unei țigarete. Astfel de produse sunt în mod clar fabricate pentru a fi atrăgătoare pentru consumatorii tineri și minori, fiind din ce în ce mai populare în rândul minorilor, în mai multe state membre. Există preocupări tot mai accentuate în legătură cu obiceiurile adoptate de tinerii consumatori și de minori, prin utilizarea acestor țigarete de imitație.

Amendamentul 20

Propunere de directivă

Considerentul 20

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (20) | Astfel de diferențe pot constitui o barieră în calea comerțului și pot împiedica buna funcționare a pieței interne de produse din tutun și, prin urmare, ar trebui să fie eliminate. De asemenea, consumatorii din unele state membre pot fi mai bine informați cu privire la riscurile pentru sănătate prezentate de produsele din tutun decât cei din alte state membre. În absența unor măsuri suplimentare la nivelul Uniunii, este posibil ca disparitățile existente să crească în următorii ani. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(20)

Astfel de diferențe pot constitui o barieră în calea comerțului și pot împiedica buna funcționare a pieței interne de produse din tutun și, prin urmare, ar trebui să fie eliminate. De asemenea, consumatorii din unele state membre pot fi mai bine informați cu privire la riscurile pentru sănătate prezentate de produsele din tutun decât cei din alte state membre. În absența unor măsuri suplimentare la nivelul Uniunii, este posibil ca disparitățile existente să crească în următorii ani.

| (20) | Astfel de diferențe pot constitui o barieră în calea comerțului și pot împiedica buna funcționare a pieței interne de produse din tutun și, prin urmare, ar trebui să fie eliminate. De asemenea, consumatorii din unele state membre pot fi mai bine informați cu privire la riscurile pentru sănătate prezentate de produsele din tutun decât cei din alte state membre. În absența unor măsuri suplimentare
  de armonizare
  la nivelul Uniunii, este posibil ca disparitățile existente să crească în următorii ani. |
| --- | --- |

(20)

Astfel de diferențe pot constitui o barieră în calea comerțului și pot împiedica buna funcționare a pieței interne de produse din tutun și, prin urmare, ar trebui să fie eliminate. De asemenea, consumatorii din unele state membre pot fi mai bine informați cu privire la riscurile pentru sănătate prezentate de produsele din tutun decât cei din alte state membre. În absența unor măsuri suplimentare
  de armonizare
  la nivelul Uniunii, este posibil ca disparitățile existente să crească în următorii ani.

Amendamentul 21

Propunere de directivă

Considerentul 22

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (22) | De asemenea, este necesar ca dispozițiile privind etichetarea să țină seama de noile date științifice. De exemplu, indicarea cantităților de gudron, de nicotină și de monoxid de carbon pe pachetele de țigarete s-a dovedit a fi înșelătoare, întrucât determină consumatorii să creadă că anumite țigarete sunt mai puțin dăunătoare decât altele. Datele sugerează, de asemenea, că avertismentele de sănătate combinate de dimensiuni mari sunt mai eficiente decât avertismentele simple scrise. În consecință, avertismentele de sănătate combinate ar trebui să devină obligatorii pe întreg teritoriul Uniunii și să acopere părți mari și vizibile de pe
  suprafața
  pachetului. Pentru toate avertismentele de sănătate ar trebui stabilită o dimensiune minimă pentru a asigura vizibilitatea și eficiența lor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(22)

De asemenea, este necesar ca dispozițiile privind etichetarea să țină seama de noile date științifice. De exemplu, indicarea cantităților de gudron, de nicotină și de monoxid de carbon pe pachetele de țigarete s-a dovedit a fi înșelătoare, întrucât determină consumatorii să creadă că anumite țigarete sunt mai puțin dăunătoare decât altele. Datele sugerează, de asemenea, că avertismentele de sănătate combinate de dimensiuni mari sunt mai eficiente decât avertismentele simple scrise. În consecință, avertismentele de sănătate combinate ar trebui să devină obligatorii pe întreg teritoriul Uniunii și să acopere părți mari și vizibile de pe
  suprafața
  pachetului. Pentru toate avertismentele de sănătate ar trebui stabilită o dimensiune minimă pentru a asigura vizibilitatea și eficiența lor.

| (22) | De asemenea, este necesar ca dispozițiile privind etichetarea să țină seama de noile date științifice. De exemplu, indicarea cantităților de gudron, de nicotină și de monoxid de carbon pe pachetele de țigarete s-a dovedit a fi înșelătoare, întrucât determină consumatorii să creadă că anumite țigarete sunt mai puțin dăunătoare decât altele. Datele sugerează, de asemenea, că avertismentele de sănătate
  cu imagine și text
  combinate
  și
  de dimensiuni mari sunt mai eficiente decât avertismentele simple scrise. În consecință, avertismentele de sănătate combinate ar trebui să devină obligatorii pe întreg teritoriul Uniunii și să acopere părți mari și vizibile
  ale câmpului vizual
  de pe
  suprafața
  pachetului. Pentru toate avertismentele de sănătate ar trebui stabilită o dimensiune minimă pentru a asigura vizibilitatea și eficiența lor. |
| --- | --- |

(22)

De asemenea, este necesar ca dispozițiile privind etichetarea să țină seama de noile date științifice. De exemplu, indicarea cantităților de gudron, de nicotină și de monoxid de carbon pe pachetele de țigarete s-a dovedit a fi înșelătoare, întrucât determină consumatorii să creadă că anumite țigarete sunt mai puțin dăunătoare decât altele. Datele sugerează, de asemenea, că avertismentele de sănătate
  cu imagine și text
  combinate
  și
  de dimensiuni mari sunt mai eficiente decât avertismentele simple scrise. În consecință, avertismentele de sănătate combinate ar trebui să devină obligatorii pe întreg teritoriul Uniunii și să acopere părți mari și vizibile
  ale câmpului vizual
  de pe
  suprafața
  pachetului. Pentru toate avertismentele de sănătate ar trebui stabilită o dimensiune minimă pentru a asigura vizibilitatea și eficiența lor.

Amendamentul 22

Propunere de directivă

Considerentul 23

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (23) | Pentru a asigura integritatea și vizibilitatea avertismentelor de sănătate și a maximiza eficiența lor, ar trebui introduse dispoziții privind dimensiunea avertismentelor, precum și privind anumite elemente ale aspectului ambalajului produselor din tutun
  , inclusiv mecanismul de deschidere
  . Ambalajul și produsele ar putea induce consumatorii în eroare, în special tinerii, sugerând că produsele sunt mai puțin dăunătoare. De exemplu, este cazul anumitor texte sau caracteristici, cum ar fi „conținut mic de gudron”, „ușoare”, „ultraușoare”, „slabe”, „naturale”, „organice”, „fără aditivi”, „fără arome”, „subțiri” și al anumitor denumiri, ilustrații și semne figurative sau al altor semne. De asemenea, dimensiunea și aspectul țigaretelor individuale pot induce consumatorii în eroare prin crearea impresiei de inocuitate. Un studiu recent a arătat, de asemenea, că fumătorii de țigarete subțiri erau mai predispuși să creadă că țigaretele fabricate de societatea ale căror produse le cumpără ei ar putea fi mai puțin dăunătoare. Acest aspect ar trebui abordat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(23)

Pentru a asigura integritatea și vizibilitatea avertismentelor de sănătate și a maximiza eficiența lor, ar trebui introduse dispoziții privind dimensiunea avertismentelor, precum și privind anumite elemente ale aspectului ambalajului produselor din tutun
  , inclusiv mecanismul de deschidere
  . Ambalajul și produsele ar putea induce consumatorii în eroare, în special tinerii, sugerând că produsele sunt mai puțin dăunătoare. De exemplu, este cazul anumitor texte sau caracteristici, cum ar fi „conținut mic de gudron”, „ușoare”, „ultraușoare”, „slabe”, „naturale”, „organice”, „fără aditivi”, „fără arome”, „subțiri” și al anumitor denumiri, ilustrații și semne figurative sau al altor semne. De asemenea, dimensiunea și aspectul țigaretelor individuale pot induce consumatorii în eroare prin crearea impresiei de inocuitate. Un studiu recent a arătat, de asemenea, că fumătorii de țigarete subțiri erau mai predispuși să creadă că țigaretele fabricate de societatea ale căror produse le cumpără ei ar putea fi mai puțin dăunătoare. Acest aspect ar trebui abordat.

| (23) | Pentru a asigura integritatea și vizibilitatea avertismentelor de sănătate și a maximiza eficiența lor, ar trebui introduse dispoziții privind dimensiunea avertismentelor, precum și privind anumite elemente ale aspectului ambalajului produselor din tutun. Ambalajul și produsele ar putea induce consumatorii în eroare, în special tinerii, sugerând că produsele sunt mai puțin dăunătoare. De exemplu, este cazul anumitor texte sau caracteristici, cum ar fi „conținut mic de gudron”, „ușoare”, „ultraușoare”, „slabe”, „naturale”, „organice”, „fără aditivi”, „fără arome”, „subțiri” și al anumitor denumiri, ilustrații și semne figurative sau al altor semne. De asemenea, dimensiunea și aspectul țigaretelor individuale pot induce consumatorii în eroare prin crearea impresiei de inocuitate. Un studiu recent a arătat, de asemenea, că fumătorii de țigarete subțiri erau mai predispuși să creadă că țigaretele fabricate de societatea ale căror produse le cumpără ei ar putea fi mai puțin dăunătoare. Acest aspect ar trebui abordat. |
| --- | --- |

(23)

Pentru a asigura integritatea și vizibilitatea avertismentelor de sănătate și a maximiza eficiența lor, ar trebui introduse dispoziții privind dimensiunea avertismentelor, precum și privind anumite elemente ale aspectului ambalajului produselor din tutun. Ambalajul și produsele ar putea induce consumatorii în eroare, în special tinerii, sugerând că produsele sunt mai puțin dăunătoare. De exemplu, este cazul anumitor texte sau caracteristici, cum ar fi „conținut mic de gudron”, „ușoare”, „ultraușoare”, „slabe”, „naturale”, „organice”, „fără aditivi”, „fără arome”, „subțiri” și al anumitor denumiri, ilustrații și semne figurative sau al altor semne. De asemenea, dimensiunea și aspectul țigaretelor individuale pot induce consumatorii în eroare prin crearea impresiei de inocuitate. Un studiu recent a arătat, de asemenea, că fumătorii de țigarete subțiri erau mai predispuși să creadă că țigaretele fabricate de societatea ale căror produse le cumpără ei ar putea fi mai puțin dăunătoare. Acest aspect ar trebui abordat.

Amendamentul 23

Propunere de directivă

Considerentul 23 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (23a) | S-a dovedit că produsele din tutun conțin și emit numeroase substanțe nocive, precum și agenți cancerigeni cunoscuți ca fiind periculoși pentru sănătatea umană prin aprindere. Studiile științifice au dovedit în mod neechivoc că fumatul pasiv provoacă moarte, boală și invaliditate și că fumatul pasiv este periculos, în special, pentru făt și sugarii. Inhalarea fumului de tutun poate declanșa sau agrava afecțiuni ale căilor respiratorii. Avertismentele de sănătate ar trebui, prin urmare, să atragă atenția asupra riscurilor pentru sănătate ale fumatului pasiv. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(23a)

S-a dovedit că produsele din tutun conțin și emit numeroase substanțe nocive, precum și agenți cancerigeni cunoscuți ca fiind periculoși pentru sănătatea umană prin aprindere. Studiile științifice au dovedit în mod neechivoc că fumatul pasiv provoacă moarte, boală și invaliditate și că fumatul pasiv este periculos, în special, pentru făt și sugarii. Inhalarea fumului de tutun poate declanșa sau agrava afecțiuni ale căilor respiratorii. Avertismentele de sănătate ar trebui, prin urmare, să atragă atenția asupra riscurilor pentru sănătate ale fumatului pasiv.

Amendamentul 24

Propunere de directivă

Considerentul 24

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (24) | Produselor din tutun pentru fumat altele decât țigaretele
  și
  tutunul de rulat, care sunt consumate în principal de către consumatori mai în vârstă, ar trebui să fie exonerate de anumite cerințe de etichetare, în măsura în care nu există o modificare substanțială a circumstanțelor în termeni de volume de vânzări sau de modele de consum în cazul tinerilor. Etichetarea acestor alte produse din tutun ar trebui să respecte reglementări specifice. Vizibilitatea avertismentelor de sănătate de pe produsele din tutun nefumigene trebuie să fie asigurată. Prin urmare, avertismentele ar trebui să fie plasate pe cele două suprafețe principale ale ambalajelor produselor din tutun nefumigene. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(24)

Produselor din tutun pentru fumat altele decât țigaretele
  și
  tutunul de rulat, care sunt consumate în principal de către consumatori mai în vârstă, ar trebui să fie exonerate de anumite cerințe de etichetare, în măsura în care nu există o modificare substanțială a circumstanțelor în termeni de volume de vânzări sau de modele de consum în cazul tinerilor. Etichetarea acestor alte produse din tutun ar trebui să respecte reglementări specifice. Vizibilitatea avertismentelor de sănătate de pe produsele din tutun nefumigene trebuie să fie asigurată. Prin urmare, avertismentele ar trebui să fie plasate pe cele două suprafețe principale ale ambalajelor produselor din tutun nefumigene.

| (24) | Produsele din tutun pentru fumat altele decât țigaretele, tutunul de rulat
  și tutunul pentru narghilea
  care sunt consumate în principal de către consumatori mai în vârstă, ar trebui să fie exonerate de anumite cerințe de etichetare, în măsura în care nu există o modificare substanțială a circumstanțelor în termeni de volume de vânzări sau de modele de consum în cazul tinerilor. Etichetarea acestor alte produse din tutun ar trebui să respecte reglementări specifice. Vizibilitatea avertismentelor de sănătate de pe produsele din tutun nefumigene trebuie să fie asigurată. Prin urmare, avertismentele ar trebui să fie plasate pe cele două suprafețe principale ale ambalajelor produselor din tutun nefumigene. |
| --- | --- |

(24)

Produsele din tutun pentru fumat altele decât țigaretele, tutunul de rulat
  și tutunul pentru narghilea
  care sunt consumate în principal de către consumatori mai în vârstă, ar trebui să fie exonerate de anumite cerințe de etichetare, în măsura în care nu există o modificare substanțială a circumstanțelor în termeni de volume de vânzări sau de modele de consum în cazul tinerilor. Etichetarea acestor alte produse din tutun ar trebui să respecte reglementări specifice. Vizibilitatea avertismentelor de sănătate de pe produsele din tutun nefumigene trebuie să fie asigurată. Prin urmare, avertismentele ar trebui să fie plasate pe cele două suprafețe principale ale ambalajelor produselor din tutun nefumigene.

Amendamentul 25

Propunere de directivă

Considerentul 26

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (26) | Pe piață sunt introduse cantități considerabile de produse ilicite care nu respectă cerințele Directivei 2001/37/EC, existând indicii că aceste cantități ar putea crește. Astfel de produse subminează libera circulație a produselor conforme și protecția conferită de legislațiile de control al tutunului. În plus, CCCT obligă Uniunea să lupte împotriva produselor ilicite, ca parte a unei politici cuprinzătoare în materie de control al tutunului. Prin urmare, ar trebui să se prevadă ca pachetele unitare de produse din tutun să fie marcate în mod unic și sigur și ca circulația lor să fie înregistrată astfel încât aceste produse să poată fi urmărite și
  trasate
  în Uniune, iar conformitatea lor cu prezenta directivă să poată fi monitorizată și mai bine asigurată. În plus, ar trebui să se prevadă introducerea unor caracteristici de securitate care să faciliteze verificarea autenticității produselor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(26)

Pe piață sunt introduse cantități considerabile de produse ilicite care nu respectă cerințele Directivei 2001/37/EC, existând indicii că aceste cantități ar putea crește. Astfel de produse subminează libera circulație a produselor conforme și protecția conferită de legislațiile de control al tutunului. În plus, CCCT obligă Uniunea să lupte împotriva produselor ilicite, ca parte a unei politici cuprinzătoare în materie de control al tutunului. Prin urmare, ar trebui să se prevadă ca pachetele unitare de produse din tutun să fie marcate în mod unic și sigur și ca circulația lor să fie înregistrată astfel încât aceste produse să poată fi urmărite și
  trasate
  în Uniune, iar conformitatea lor cu prezenta directivă să poată fi monitorizată și mai bine asigurată. În plus, ar trebui să se prevadă introducerea unor caracteristici de securitate care să faciliteze verificarea autenticității produselor.

| (26) | Pe piață sunt introduse cantități considerabile de produse ilicite care nu respectă cerințele Directivei 2001/37/EC, existând indicii că aceste cantități ar putea crește. Astfel de produse subminează libera circulație a produselor conforme și protecția conferită de legislațiile de control al tutunului. În plus, CCCT obligă Uniunea să lupte împotriva produselor ilicite, ca parte a unei politici cuprinzătoare în materie de control al tutunului. Prin urmare, ar trebui să se prevadă ca pachetele unitare de produse din tutun
  și orice ambalaj pentru transport în exterior al produselor din tutun
  să fie marcate în mod unic și sigur și ca circulația lor să fie înregistrată astfel încât aceste produse să poată fi urmărite și
  localizate
  în Uniune, iar conformitatea lor cu prezenta directivă să poată fi monitorizată și mai bine asigurată. În plus, ar trebui să se prevadă introducerea unor caracteristici de securitate care să faciliteze verificarea autenticității produselor
  și să se garanteze că identificatorii unici de pe pachetele individuale corespund identificatorului unic de pe ambalajul exterior de transport
  . |
| --- | --- |

(26)

Pe piață sunt introduse cantități considerabile de produse ilicite care nu respectă cerințele Directivei 2001/37/EC, existând indicii că aceste cantități ar putea crește. Astfel de produse subminează libera circulație a produselor conforme și protecția conferită de legislațiile de control al tutunului. În plus, CCCT obligă Uniunea să lupte împotriva produselor ilicite, ca parte a unei politici cuprinzătoare în materie de control al tutunului. Prin urmare, ar trebui să se prevadă ca pachetele unitare de produse din tutun
  și orice ambalaj pentru transport în exterior al produselor din tutun
  să fie marcate în mod unic și sigur și ca circulația lor să fie înregistrată astfel încât aceste produse să poată fi urmărite și
  localizate
  în Uniune, iar conformitatea lor cu prezenta directivă să poată fi monitorizată și mai bine asigurată. În plus, ar trebui să se prevadă introducerea unor caracteristici de securitate care să faciliteze verificarea autenticității produselor
  și să se garanteze că identificatorii unici de pe pachetele individuale corespund identificatorului unic de pe ambalajul exterior de transport
  .

Amendamentul 26

Propunere de directivă

Considerentul 28

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (28) | Pentru a asigura independența și transparența, fabricanții de produse din tutun ar trebui să încheie contracte de stocare de date cu părți terțe independente,
  sub îndrumarea unui
  auditor extern. Datele referitoare la sistemul de urmărire și trasare ar trebui să fie păstrate separat de alte date ale întreprinderilor și să fie sub controlul permanent și accesibile în orice moment autorităților competente din statele membre și Comisiei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(28)

Pentru a asigura independența și transparența, fabricanții de produse din tutun ar trebui să încheie contracte de stocare de date cu părți terțe independente,
  sub îndrumarea unui
  auditor extern. Datele referitoare la sistemul de urmărire și trasare ar trebui să fie păstrate separat de alte date ale întreprinderilor și să fie sub controlul permanent și accesibile în orice moment autorităților competente din statele membre și Comisiei.

| (28) | Pentru a asigura independența și transparența, fabricanții de produse din tutun ar trebui să încheie contracte de stocare de date cu părți terțe independente
  . Caracterul adecvat al acestor contracte ar trebui aprobat și monitorizat de către Comisie
  ,
  asistată de un
  auditor extern
  independent
  . Datele referitoare la sistemul de urmărire și trasare ar trebui să fie păstrate separat de alte date ale întreprinderilor și să fie sub controlul permanent și accesibile în orice moment autorităților competente din statele membre și Comisiei. |
| --- | --- |

(28)

Pentru a asigura independența și transparența, fabricanții de produse din tutun ar trebui să încheie contracte de stocare de date cu părți terțe independente
  . Caracterul adecvat al acestor contracte ar trebui aprobat și monitorizat de către Comisie
  ,
  asistată de un
  auditor extern
  independent
  . Datele referitoare la sistemul de urmărire și trasare ar trebui să fie păstrate separat de alte date ale întreprinderilor și să fie sub controlul permanent și accesibile în orice moment autorităților competente din statele membre și Comisiei.

Amendamentul 27

Propunere de directivă

Considerentul 29

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (29) | Directiva 89/622/CEE a Consiliului din 13 noiembrie 1989 privind apropierea actelor cu putere de lege și actelor administrative ale statelor membre referitoare la etichetarea produselor din tutun, precum și la interzicerea comercializării anumitor tipuri de tutun pentru uz oral a interzis vânzarea în statele membre a anumitor tipuri de tutun pentru uz oral. Directiva 2001/37/CE a confirmat această interdicție. Articolul 151 din Actul de aderare a Austriei, Finlandei și Suediei acordă Regatului Suediei o derogare de la această interdicție. Interzicerea vânzării tutunului pentru uz oral ar trebui menținută în vigoare pentru a preveni introducerea pe piața internă a unui produs care generează dependență, are efecte adverse asupra sănătății și este atractiv pentru tineri.
  Pentru alte produse din tutun nefumigene care nu sunt produse pentru piețele cu consum mare, o reglementare strictă a etichetării și a ingredientelor este considerată suficientă pentru a limita extinderea pieței dincolo de utilizarea lor tradițională. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(29)

Directiva 89/622/CEE a Consiliului din 13 noiembrie 1989 privind apropierea actelor cu putere de lege și actelor administrative ale statelor membre referitoare la etichetarea produselor din tutun, precum și la interzicerea comercializării anumitor tipuri de tutun pentru uz oral a interzis vânzarea în statele membre a anumitor tipuri de tutun pentru uz oral. Directiva 2001/37/CE a confirmat această interdicție. Articolul 151 din Actul de aderare a Austriei, Finlandei și Suediei acordă Regatului Suediei o derogare de la această interdicție. Interzicerea vânzării tutunului pentru uz oral ar trebui menținută în vigoare pentru a preveni introducerea pe piața internă a unui produs care generează dependență, are efecte adverse asupra sănătății și este atractiv pentru tineri.
  Pentru alte produse din tutun nefumigene care nu sunt produse pentru piețele cu consum mare, o reglementare strictă a etichetării și a ingredientelor este considerată suficientă pentru a limita extinderea pieței dincolo de utilizarea lor tradițională.

| (29) | Directiva 89/622/CEE a Consiliului din 13 noiembrie 1989 privind apropierea actelor cu putere de lege și actelor administrative ale statelor membre referitoare la etichetarea produselor din tutun, precum și la interzicerea comercializării anumitor tipuri de tutun pentru uz oral a interzis vânzarea în statele membre a anumitor tipuri de tutun pentru uz oral. Directiva 2001/37/CE a confirmat această interdicție. Articolul 151 din Actul de aderare a Austriei, Finlandei și Suediei acordă Regatului Suediei o derogare de la această interdicție. Interzicerea vânzării tutunului pentru uz oral ar trebui menținută în vigoare pentru a preveni introducerea pe piața internă a unui produs care generează dependență, are efecte adverse asupra sănătății și este atractiv pentru tineri. |
| --- | --- |

(29)

Directiva 89/622/CEE a Consiliului din 13 noiembrie 1989 privind apropierea actelor cu putere de lege și actelor administrative ale statelor membre referitoare la etichetarea produselor din tutun, precum și la interzicerea comercializării anumitor tipuri de tutun pentru uz oral a interzis vânzarea în statele membre a anumitor tipuri de tutun pentru uz oral. Directiva 2001/37/CE a confirmat această interdicție. Articolul 151 din Actul de aderare a Austriei, Finlandei și Suediei acordă Regatului Suediei o derogare de la această interdicție. Interzicerea vânzării tutunului pentru uz oral ar trebui menținută în vigoare pentru a preveni introducerea pe piața internă a unui produs care generează dependență, are efecte adverse asupra sănătății și este atractiv pentru tineri.

Amendamentul 28

Propunere de directivă

Considerentul 29 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (29a) | Având în vedere interdicția generală de a vinde tutun pentru uz oral (snus) în Uniune, nu există un interes transfrontalier pentru a reglementa conținutul tutunului snus. Prin urmare, responsabilitatea pentru reglementarea conținutului tutunului snus le revine statelor membre în care vânzarea de snus este autorizată în conformitate cu articolul 151 din Actul de aderare a Austriei, Finlandei și Suediei. În consecință, tutunul snus ar trebui să fie scutit de la aplicarea dispozițiilor articolului 6 din prezenta directivă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(29a)

Având în vedere interdicția generală de a vinde tutun pentru uz oral (snus) în Uniune, nu există un interes transfrontalier pentru a reglementa conținutul tutunului snus. Prin urmare, responsabilitatea pentru reglementarea conținutului tutunului snus le revine statelor membre în care vânzarea de snus este autorizată în conformitate cu articolul 151 din Actul de aderare a Austriei, Finlandei și Suediei. În consecință, tutunul snus ar trebui să fie scutit de la aplicarea dispozițiilor articolului 6 din prezenta directivă.

Amendamentul 29

Propunere de directivă

Considerentul 30

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (30) | Vânzările transfrontaliere la distanță de produse din tutun facilitează accesul tinerilor la acestea și riscă să submineze conformitatea cu cerințele
  legislației de control a tutunului și în special ale
  prezentei directive.
  Sunt necesare reglementări comune privind un sistem de notificare pentru a se asigura că prezenta directivă își realizează complet obiectivele. Dispoziția privind notificarea vânzărilor transfrontaliere la distanță de tutun din prezenta directivă ar trebui să fie aplicată în pofida procedurii de notificare stabilite în Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale. Vânzările la distanță de produse din tutun, de la întreprinderi la consumatori, sunt reglementate și prin Directiva 97/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 1997 privind protecția consumatorilor cu privire la contractele la distanță, care va fi înlocuită începând cu data de 13 iunie 2014 de Directiva 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 privind drepturile consumatorilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(30)

Vânzările transfrontaliere la distanță de produse din tutun facilitează accesul tinerilor la acestea și riscă să submineze conformitatea cu cerințele
  legislației de control a tutunului și în special ale
  prezentei directive.
  Sunt necesare reglementări comune privind un sistem de notificare pentru a se asigura că prezenta directivă își realizează complet obiectivele. Dispoziția privind notificarea vânzărilor transfrontaliere la distanță de tutun din prezenta directivă ar trebui să fie aplicată în pofida procedurii de notificare stabilite în Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale. Vânzările la distanță de produse din tutun, de la întreprinderi la consumatori, sunt reglementate și prin Directiva 97/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 1997 privind protecția consumatorilor cu privire la contractele la distanță, care va fi înlocuită începând cu data de 13 iunie 2014 de Directiva 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 privind drepturile consumatorilor.

| (30) | Vânzările transfrontaliere la distanță de produse din tutun
  ar trebui interzise deoarece
  facilitează accesul tinerilor la acestea și riscă să submineze conformitatea cu cerințele prezentei directive. |
| --- | --- |

(30)

Vânzările transfrontaliere la distanță de produse din tutun
  ar trebui interzise deoarece
  facilitează accesul tinerilor la acestea și riscă să submineze conformitatea cu cerințele prezentei directive.

Amendamentul 30

Propunere de directivă

Considerentul 30 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (30a) | Directiva 2003/33/CE privind publicitatea și sponsorizarea în favoarea produselor din tutun interzice deja distribuirea gratuită a acestor produse în contextul sponsorizării de evenimente. Prezenta directivă, care reglementează aspecte legate de prezentarea și vânzarea de tutun și care vizează atingerea unui nivel ridicat de protecție a sănătății și de prevenire a consumului de tutun în rândul tinerilor, extinde domeniul de aplicare a interdicției la distribuirea gratuită în locuri publice și interzice în mod specific distribuirea de materiale tipărite, cupoane de reducere și oferte speciale similare în pachete și ambalaje. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(30a)

Directiva 2003/33/CE privind publicitatea și sponsorizarea în favoarea produselor din tutun interzice deja distribuirea gratuită a acestor produse în contextul sponsorizării de evenimente. Prezenta directivă, care reglementează aspecte legate de prezentarea și vânzarea de tutun și care vizează atingerea unui nivel ridicat de protecție a sănătății și de prevenire a consumului de tutun în rândul tinerilor, extinde domeniul de aplicare a interdicției la distribuirea gratuită în locuri publice și interzice în mod specific distribuirea de materiale tipărite, cupoane de reducere și oferte speciale similare în pachete și ambalaje.

Amendamentul 31

Propunere de directivă

Considerentul 30 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (30b) | Comisia și statele membre ar trebui să se angajeze să pună efectiv în aplicare protocolul la CCCT pentru a elimina comerțul ilegal cu produse din tutun. Ar trebui să se depună eforturi pentru a preveni și a îmbunătăți controlul traficului ilegal cu produse din tutun fabricate în țări terțe. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(30b)

Comisia și statele membre ar trebui să se angajeze să pună efectiv în aplicare protocolul la CCCT pentru a elimina comerțul ilegal cu produse din tutun. Ar trebui să se depună eforturi pentru a preveni și a îmbunătăți controlul traficului ilegal cu produse din tutun fabricate în țări terțe.

Amendamentul 32

Propunere de directivă

Considerentul 31

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (31) | Toate produsele din tutun au potențialul de a cauza mortalitate, morbiditate și handicap, iar consumul lor ar trebui să fie
  limitat
  . Prin urmare, este important să se monitorizeze evoluțiile în ceea ce privește noile categorii de produse din tutun. Fabricanții și importatorii ar trebui să fie obligați să notifice noile categorii de produse din tutun, fără a aduce atingere competenței statelor membre de a le interzice sau de a le autoriza. Comisia ar trebui să monitorizeze situația și să transmită un raport la
  5 ani
  de la termenul de transpunere a prezentei directive, pentru a evalua dacă sunt sau nu necesare modificări la prezenta directivă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(31)

Toate produsele din tutun au potențialul de a cauza mortalitate, morbiditate și handicap, iar consumul lor ar trebui să fie
  limitat
  . Prin urmare, este important să se monitorizeze evoluțiile în ceea ce privește noile categorii de produse din tutun. Fabricanții și importatorii ar trebui să fie obligați să notifice noile categorii de produse din tutun, fără a aduce atingere competenței statelor membre de a le interzice sau de a le autoriza. Comisia ar trebui să monitorizeze situația și să transmită un raport la
  5 ani
  de la termenul de transpunere a prezentei directive, pentru a evalua dacă sunt sau nu necesare modificări la prezenta directivă.

| (31) | Toate produsele din tutun au potențialul de a cauza mortalitate, morbiditate și handicap, iar
  fabricarea, distribuția și
  consumul lor ar trebui să fie
  reglementate
  . Prin urmare, este important să se monitorizeze evoluțiile în ceea ce privește noile categorii de produse din tutun. Fabricanții și importatorii ar trebui să fie obligați să notifice noile categorii de produse din tutun, fără a aduce atingere competenței statelor membre de a le interzice sau de a le autoriza. Comisia ar trebui să monitorizeze situația și să transmită un raport la
  trei ani
  de la termenul de transpunere a prezentei directive, pentru a evalua dacă sunt sau nu necesare modificări la prezenta directivă. |
| --- | --- |

(31)

Toate produsele din tutun au potențialul de a cauza mortalitate, morbiditate și handicap, iar
  fabricarea, distribuția și
  consumul lor ar trebui să fie
  reglementate
  . Prin urmare, este important să se monitorizeze evoluțiile în ceea ce privește noile categorii de produse din tutun. Fabricanții și importatorii ar trebui să fie obligați să notifice noile categorii de produse din tutun, fără a aduce atingere competenței statelor membre de a le interzice sau de a le autoriza. Comisia ar trebui să monitorizeze situația și să transmită un raport la
  trei ani
  de la termenul de transpunere a prezentei directive, pentru a evalua dacă sunt sau nu necesare modificări la prezenta directivă.

Amendamentul 165

Propunere de directivă

Considerentul 33

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (33) | Pe piața Uniunii sunt vândute produse care conțin nicotină.
  Diferitele strategii de reglementare adoptate de către
  statele membre pentru a aborda preocupările în materie de sănătate și siguranță asociate acestor produse
  au un impact negativ asupra funcționării pieței interne, luând în considerare în special faptul că aceste produse fac obiectul unor vânzări transfrontaliere la distanță semnificative, inclusiv prin intermediul internetului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(33)

Pe piața Uniunii sunt vândute produse care conțin nicotină.
  Diferitele strategii de reglementare adoptate de către
  statele membre pentru a aborda preocupările în materie de sănătate și siguranță asociate acestor produse
  au un impact negativ asupra funcționării pieței interne, luând în considerare în special faptul că aceste produse fac obiectul unor vânzări transfrontaliere la distanță semnificative, inclusiv prin intermediul internetului.

| (33) | Pe piața Uniunii sunt vândute produse care conțin nicotină
  , inclusiv țigarete electronice
  .
  Cu toate acestea,
  statele membre
  au adoptat strategii de reglementare diferite
  pentru a aborda preocupările în materie de sănătate și siguranță asociate acestor produse.
  Sunt necesare norme armonizate și toate produsele care conțin nicotină ar trebui, prin urmare, reglementate prin prezenta directivă ca produse legate de cele din tutun. Având în vedere potențialul acestor produse de a ajuta la renunțarea la fumat, statele membre ar trebui să se asigure că ele pot fi puse la dispoziție pe o scară la fel de largă ca și produsele din tutun. |
| --- | --- |

(33)

Pe piața Uniunii sunt vândute produse care conțin nicotină
  , inclusiv țigarete electronice
  .
  Cu toate acestea,
  statele membre
  au adoptat strategii de reglementare diferite
  pentru a aborda preocupările în materie de sănătate și siguranță asociate acestor produse.
  Sunt necesare norme armonizate și toate produsele care conțin nicotină ar trebui, prin urmare, reglementate prin prezenta directivă ca produse legate de cele din tutun. Având în vedere potențialul acestor produse de a ajuta la renunțarea la fumat, statele membre ar trebui să se asigure că ele pot fi puse la dispoziție pe o scară la fel de largă ca și produsele din tutun.

Amendamentele 118 şi 137/rev

Propunere de directivă

Considerentul 34

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (34) | Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 noiembrie 2001 de instituire a unui cod comunitar cu privire la medicamentele de uz uman (3) oferă un cadru juridic pentru a evalua calitatea, siguranța și eficacitatea medicamentelor, incluzând produsele care conțin nicotină. Un număr semnificativ de produse care conțin nicotină au fost deja autorizate în temeiul acestui regim de reglementare. Autorizarea ia în considerare conținutul de nicotină al produsului în cauză. Supunerea tuturor produselor care conțin nicotină, al căror conținut de nicotină este egal sau mai mare decât conținutul unui produs care conține nicotină autorizat anterior în temeiul Directivei 2001/83/CE, aceluiași cadru juridic clarifică situația juridică, elimină diferențele dintre legislațiile naționale, asigură un tratamentul egal pentru toate produsele care conțin nicotină utilizabile pentru renunțare la fumat și creează stimulente pentru cercetare și inovare în domeniul renunțării la fumat. Acestea nu ar trebui să aducă atingere aplicării Directivei 2001/83/CE altor produse vizate de prezenta directivă în cazul în care condițiile stabilite în Directiva 2001/83/CE sunt îndeplinite. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(34)

Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 noiembrie 2001 de instituire a unui cod comunitar cu privire la medicamentele de uz uman (3) oferă un cadru juridic pentru a evalua calitatea, siguranța și eficacitatea medicamentelor, incluzând produsele care conțin nicotină. Un număr semnificativ de produse care conțin nicotină au fost deja autorizate în temeiul acestui regim de reglementare. Autorizarea ia în considerare conținutul de nicotină al produsului în cauză. Supunerea tuturor produselor care conțin nicotină, al căror conținut de nicotină este egal sau mai mare decât conținutul unui produs care conține nicotină autorizat anterior în temeiul Directivei 2001/83/CE, aceluiași cadru juridic clarifică situația juridică, elimină diferențele dintre legislațiile naționale, asigură un tratamentul egal pentru toate produsele care conțin nicotină utilizabile pentru renunțare la fumat și creează stimulente pentru cercetare și inovare în domeniul renunțării la fumat. Acestea nu ar trebui să aducă atingere aplicării Directivei 2001/83/CE altor produse vizate de prezenta directivă în cazul în care condițiile stabilite în Directiva 2001/83/CE sunt îndeplinite.

eliminat

Amendamentul 35

Propunere de directivă

Considerentul 35

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (35) | Ar trebui introduse dispoziții de etichetare pentru produsele care conțin nicotină sub pragul stabilit în prezenta directivă, prin care să se atragă atenția consumatorilor asupra riscurilor pentru sănătate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(35)

Ar trebui introduse dispoziții de etichetare pentru produsele care conțin nicotină sub pragul stabilit în prezenta directivă, prin care să se atragă atenția consumatorilor asupra riscurilor pentru sănătate.

eliminat

Amendamentul 36

Propunere de directivă

Considerentul 35 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (35a) | Statele membre ar trebui să se asigure că produsele care conțin nicotină nu sunt vândute persoanelor care nu au împlinit vârsta legală pentru a cumpăra produse din tutun sau produse conexe. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(35a)

Statele membre ar trebui să se asigure că produsele care conțin nicotină nu sunt vândute persoanelor care nu au împlinit vârsta legală pentru a cumpăra produse din tutun sau produse conexe.

Amendamentul 37

Propunere de directivă

Considerentul 37

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (37) | Pentru a se asigura condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentei directive, în special în ceea ce privește formatul raportării referitoare la ingrediente,
  determinarea produselor cu arome caracteristice sau cu niveluri crescute de toxicitate și de potențial de dependență, precum și metodologia pentru a stabili dacă un produs din tutun are sau nu aromă caracteristică,
  ar trebui să i se acorde Comisiei competențe de executare. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(37)

Pentru a se asigura condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentei directive, în special în ceea ce privește formatul raportării referitoare la ingrediente,
  determinarea produselor cu arome caracteristice sau cu niveluri crescute de toxicitate și de potențial de dependență, precum și metodologia pentru a stabili dacă un produs din tutun are sau nu aromă caracteristică,
  ar trebui să i se acorde Comisiei competențe de executare. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

| (37) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentei directive, în special în ceea ce privește formatul raportării referitoare la ingrediente, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011. |
| --- | --- |

(37)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentei directive, în special în ceea ce privește formatul raportării referitoare la ingrediente, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

Amendamentul 38

Propunere de directivă

Considerentul 38

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (38) | Pentru ca directiva să fie pe deplin operațională și pentru a ține pasul cu evoluțiile tehnice, științifice și internaționale în materie de fabricare, consum și reglementare a produselor din tutun, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei, în special în ceea ce privește adoptarea și adaptarea cantităților maxime pentru emisii și a metodelor de măsurare a acestora, stabilirea nivelurile maxime pentru
  ingredientele care cresc toxicitatea
  ,
  potențialul de dependență sau atractivitatea,
  utilizarea avertismentelor de sănătate, a identificatorilor unici și a caracteristicilor de securitate în etichetare și ambalare, definirea elementelor esențiale în contractele de stocare a datelor cu părți terțe independente, revizuirea anumitor exonerări acordate produselor din tutun altele decât țigaretele, tutunul de rulat și
  produsele din tutun nefumigene, precum și revizuirea nivelurilor de nicotină din produsele care conțin nicotină
  . Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Comisia, atunci când pregătește și elaborează acte delegate, ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(38)

Pentru ca directiva să fie pe deplin operațională și pentru a ține pasul cu evoluțiile tehnice, științifice și internaționale în materie de fabricare, consum și reglementare a produselor din tutun, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei, în special în ceea ce privește adoptarea și adaptarea cantităților maxime pentru emisii și a metodelor de măsurare a acestora, stabilirea nivelurile maxime pentru
  ingredientele care cresc toxicitatea
  ,
  potențialul de dependență sau atractivitatea,
  utilizarea avertismentelor de sănătate, a identificatorilor unici și a caracteristicilor de securitate în etichetare și ambalare, definirea elementelor esențiale în contractele de stocare a datelor cu părți terțe independente, revizuirea anumitor exonerări acordate produselor din tutun altele decât țigaretele, tutunul de rulat și
  produsele din tutun nefumigene, precum și revizuirea nivelurilor de nicotină din produsele care conțin nicotină
  . Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Comisia, atunci când pregătește și elaborează acte delegate, ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.

| (38) | Pentru ca directiva să fie pe deplin operațională și pentru a ține pasul cu evoluțiile tehnice, științifice și internaționale în materie de fabricare, consum și reglementare a produselor din tutun, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei, în special în ceea ce privește adoptarea și adaptarea cantităților maxime pentru emisii și a metodelor de măsurare a acestora,
  aprobarea aditivilor și
  stabilirea nivelurilor maxime pentru
  aditivii necesari
  , utilizarea avertismentelor de sănătate, a identificatorilor unici și a caracteristicilor de securitate în etichetare și ambalare, definirea elementelor esențiale în contractele de stocare a datelor cu părți terțe independente
  și
  revizuirea anumitor exonerări acordate produselor din tutun altele decât țigaretele, tutunul de rulat și
  tutunul pentru narghilea
  . Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. |
| --- | --- |

(38)

Pentru ca directiva să fie pe deplin operațională și pentru a ține pasul cu evoluțiile tehnice, științifice și internaționale în materie de fabricare, consum și reglementare a produselor din tutun, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei, în special în ceea ce privește adoptarea și adaptarea cantităților maxime pentru emisii și a metodelor de măsurare a acestora,
  aprobarea aditivilor și
  stabilirea nivelurilor maxime pentru
  aditivii necesari
  , utilizarea avertismentelor de sănătate, a identificatorilor unici și a caracteristicilor de securitate în etichetare și ambalare, definirea elementelor esențiale în contractele de stocare a datelor cu părți terțe independente
  și
  revizuirea anumitor exonerări acordate produselor din tutun altele decât țigaretele, tutunul de rulat și
  tutunul pentru narghilea
  . Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.

Amendamentul 39

Propunere de directivă

Considerentul 39

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (39) | Comisia ar trebui să monitorizeze evoluțiile și să transmită un raport la
  5 ani
  de la data transpunerii prezentei directive, pentru a evalua dacă sunt sau nu necesare modificări la prezenta directivă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(39)

Comisia ar trebui să monitorizeze evoluțiile și să transmită un raport la
  5 ani
  de la data transpunerii prezentei directive, pentru a evalua dacă sunt sau nu necesare modificări la prezenta directivă.

| (39) | Comisia ar trebui să monitorizeze evoluțiile și să transmită un raport la
  trei ani
  de la data transpunerii prezentei directive, pentru a evalua dacă sunt sau nu necesare modificări la prezenta directivă
  , în special în materie de ambalare
  . |
| --- | --- |

(39)

Comisia ar trebui să monitorizeze evoluțiile și să transmită un raport la
  trei ani
  de la data transpunerii prezentei directive, pentru a evalua dacă sunt sau nu necesare modificări la prezenta directivă
  , în special în materie de ambalare
  .

Amendamentul 40

Propunere de directivă

Considerentul 39 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (39a) | Statele membre au o responsabilitate importantă în protejarea sănătății publice și în luarea de măsuri preventive, asigurarea unor garanții publice, monitorizarea și consilierea pentru tineri și realizarea unor campanii publice preventive împotriva fumatului, în special în școli. Accesul gratuit general la consultații privind renunțarea la fumat și tratamente corespunzătoare este considerat esențial. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(39a)

Statele membre au o responsabilitate importantă în protejarea sănătății publice și în luarea de măsuri preventive, asigurarea unor garanții publice, monitorizarea și consilierea pentru tineri și realizarea unor campanii publice preventive împotriva fumatului, în special în școli. Accesul gratuit general la consultații privind renunțarea la fumat și tratamente corespunzătoare este considerat esențial.

Amendamentul 41

Propunere de directivă

Considerentul 40

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (40) | Un stat membru care consideră că este necesar să mențină dispoziții naționale mai stricte în cazul unor aspecte care intră în domeniul de aplicare al prezentei directive ar trebui să aibă posibilitatea să procedeze în acest sens, pentru toate produsele similare,
  pe baza unor necesități prioritare din sfera protejării sănătății publice. Un stat membru ar trebui, de asemenea, să aibă posibilitatea să introducă dispoziții mai stricte, aplicabile tuturor produselor similare, din motive specifice respectivului stat membru și cu condiția ca dispozițiile să fie justificate prin necesitatea de a proteja sănătatea publică
  .
  Dispozițiile naționale mai stricte ar trebui să fie necesare și proporționale, să nu constituie un mijloc de discriminare arbitrară sau o restricție disimulată a comerțului dintre statele membre.
  Dispozițiile naționale mai stricte necesită notificare prealabilă și aprobare din partea Comisiei, ținând seama de nivelul înalt de protecție a sănătății atins prin prezenta directivă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(40)

Un stat membru care consideră că este necesar să mențină dispoziții naționale mai stricte în cazul unor aspecte care intră în domeniul de aplicare al prezentei directive ar trebui să aibă posibilitatea să procedeze în acest sens, pentru toate produsele similare,
  pe baza unor necesități prioritare din sfera protejării sănătății publice. Un stat membru ar trebui, de asemenea, să aibă posibilitatea să introducă dispoziții mai stricte, aplicabile tuturor produselor similare, din motive specifice respectivului stat membru și cu condiția ca dispozițiile să fie justificate prin necesitatea de a proteja sănătatea publică
  .
  Dispozițiile naționale mai stricte ar trebui să fie necesare și proporționale, să nu constituie un mijloc de discriminare arbitrară sau o restricție disimulată a comerțului dintre statele membre.
  Dispozițiile naționale mai stricte necesită notificare prealabilă și aprobare din partea Comisiei, ținând seama de nivelul înalt de protecție a sănătății atins prin prezenta directivă.

| (40) | Un stat membru care consideră că este necesar să mențină
  sau să introducă
  dispoziții naționale mai stricte în cazul unor aspecte care intră în domeniul de aplicare al prezentei directive ar trebui să aibă posibilitatea să procedeze în acest sens, pentru toate produsele similare,
  dacă respectivele măsuri sunt compatibile cu dispozițiile TFUE
  . Dispozițiile naționale mai stricte necesită notificare prealabilă și aprobare din partea Comisiei, ținând seama de nivelul înalt de protecție a sănătății atins prin prezenta directivă. |
| --- | --- |

(40)

Un stat membru care consideră că este necesar să mențină
  sau să introducă
  dispoziții naționale mai stricte în cazul unor aspecte care intră în domeniul de aplicare al prezentei directive ar trebui să aibă posibilitatea să procedeze în acest sens, pentru toate produsele similare,
  dacă respectivele măsuri sunt compatibile cu dispozițiile TFUE
  . Dispozițiile naționale mai stricte necesită notificare prealabilă și aprobare din partea Comisiei, ținând seama de nivelul înalt de protecție a sănătății atins prin prezenta directivă.

Amendamentul 42

Propunere de directivă

Considerentul 42

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (42) | Statele membre ar trebui să se asigure că datele cu caracter personal sunt prelucrate doar în conformitate cu reglementările și măsurile asiguratorii menționate în Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(42)

Statele membre ar trebui să se asigure că datele cu caracter personal sunt prelucrate doar în conformitate cu reglementările și măsurile asiguratorii menționate în Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date.

| (42) | Statele membre ar trebui să se asigure că datele cu caracter personal sunt prelucrate doar în conformitate cu reglementările și măsurile asiguratorii menționate în Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date.
  Este esențial să se țină seama și de dispozițiile naționale privind protecția datelor cu caracter personal. |
| --- | --- |

(42)

Statele membre ar trebui să se asigure că datele cu caracter personal sunt prelucrate doar în conformitate cu reglementările și măsurile asiguratorii menționate în Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date.
  Este esențial să se țină seama și de dispozițiile naționale privind protecția datelor cu caracter personal.

Amendamentul 43

Propunere de directivă

Considerentul 45

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (45) | Propunerea afectează câteva drepturi fundamentale astfel cum sunt menționate în Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, în special protecția datelor cu caracter personal (articolul 8), libertatea de expresie și de informare (articolul 11), libertatea operatorilor economici de a desfășura activități economice (articolul 16) și dreptul la proprietate (articolul 17). Obligațiile impuse fabricanților, importatorilor și distribuitorilor de produse din tutun
  sunt necesare pentru a îmbunătăți funcționarea pieței interne, asigurând în același timp
  un nivel înalt de calitate a sănătății și de protecție a consumatorilor,
  astfel cum este stipulat la articolele 35 și 38 din Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene
  . Aplicarea prezentei directive ar trebui să respecte legislația
  UE
  și obligațiile internaționale relevante. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(45)

Propunerea afectează câteva drepturi fundamentale astfel cum sunt menționate în Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, în special protecția datelor cu caracter personal (articolul 8), libertatea de expresie și de informare (articolul 11), libertatea operatorilor economici de a desfășura activități economice (articolul 16) și dreptul la proprietate (articolul 17). Obligațiile impuse fabricanților, importatorilor și distribuitorilor de produse din tutun
  sunt necesare pentru a îmbunătăți funcționarea pieței interne, asigurând în același timp
  un nivel înalt de calitate a sănătății și de protecție a consumatorilor,
  astfel cum este stipulat la articolele 35 și 38 din Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene
  . Aplicarea prezentei directive ar trebui să respecte legislația
  UE
  și obligațiile internaționale relevante.

| (45) | Propunerea afectează câteva drepturi fundamentale astfel cum sunt menționate în Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, în special protecția datelor cu caracter personal (articolul 8), libertatea de expresie și de informare (articolul 11), libertatea operatorilor economici de a desfășura activități economice (articolul 16) și dreptul la proprietate
  al proprietarilor de mărci
  (
  articolul 17
  ).
  Prin urmare, ar trebui să se garanteze că
  obligațiile impuse fabricanților, importatorilor și distribuitorilor de produse din tutun
  nu doar asigură
  un nivel înalt de calitate a sănătății și de protecție a consumatorilor,
  ci și respectă toate celelalte drepturi fundamentale și sunt proporționale în raport cu funcționarea pieței comune
  . Aplicarea prezentei directive ar trebui să respecte legislația
  Uniunii
  și obligațiile internaționale relevante. |
| --- | --- |

(45)

Propunerea afectează câteva drepturi fundamentale astfel cum sunt menționate în Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, în special protecția datelor cu caracter personal (articolul 8), libertatea de expresie și de informare (articolul 11), libertatea operatorilor economici de a desfășura activități economice (articolul 16) și dreptul la proprietate
  al proprietarilor de mărci
  (
  articolul 17
  ).
  Prin urmare, ar trebui să se garanteze că
  obligațiile impuse fabricanților, importatorilor și distribuitorilor de produse din tutun
  nu doar asigură
  un nivel înalt de calitate a sănătății și de protecție a consumatorilor,
  ci și respectă toate celelalte drepturi fundamentale și sunt proporționale în raport cu funcționarea pieței comune
  . Aplicarea prezentei directive ar trebui să respecte legislația
  Uniunii
  și obligațiile internaționale relevante.

Amendamentul 44

Propunere de directivă

Considerentul 45 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (45a) | Statele membre ar trebui să respecte dreptul de a respira aer curat în spiritul articolului 7 litera (b) și al articolului 12 din Convenția internațională cu privire la drepturile economice, sociale și culturale care prevede dreptul la condiții de muncă sigure și sănătoase și dreptul tuturor de a se bucura de cel mai înalt standard realizabil în materie de sănătate fizică și mentală. Acest lucru este în conformitate cu obiectivul menționat la articolul 37 din Carta drepturilor fundamentale potrivit căruia politicile Uniunii trebuie să prevadă un nivel ridicat de protecție a mediului și îmbunătățirea calității acestuia. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(45a)

Statele membre ar trebui să respecte dreptul de a respira aer curat în spiritul articolului 7 litera (b) și al articolului 12 din Convenția internațională cu privire la drepturile economice, sociale și culturale care prevede dreptul la condiții de muncă sigure și sănătoase și dreptul tuturor de a se bucura de cel mai înalt standard realizabil în materie de sănătate fizică și mentală. Acest lucru este în conformitate cu obiectivul menționat la articolul 37 din Carta drepturilor fundamentale potrivit căruia politicile Uniunii trebuie să prevadă un nivel ridicat de protecție a mediului și îmbunătățirea calității acestuia.

Amendamentul 45

Propunere de directivă

Articolul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Scopul prezentei directive este apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre privind: | Scopul prezentei directive este apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre privind: |
| (a) | ingredientele și emisiile produselor din tutun și obligațiile de raportare aferente, incluzând cantitățile maxime de gudron, de nicotină și de monoxid de carbon pentru țigarete; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Scopul prezentei directive este apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre privind:

Scopul prezentei directive este apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre privind:

(a)

ingredientele și emisiile produselor din tutun și obligațiile de raportare aferente, incluzând cantitățile maxime de gudron, de nicotină și de monoxid de carbon pentru țigarete;

| (a) | ingredientele și emisiile produselor din tutun și obligațiile de raportare aferente, incluzând cantitățile maxime de gudron, de nicotină și de monoxid de carbon pentru țigarete; |
| --- | --- |

(a)

ingredientele și emisiile produselor din tutun și obligațiile de raportare aferente, incluzând cantitățile maxime de gudron, de nicotină și de monoxid de carbon pentru țigarete;

| (b) | etichetarea și ambalarea produselor din tutun, inclusiv avertismentele de sănătate care trebuie să figureze pe pachetele unitare ale produselor din tutun și pe orice ambalaj exterior, precum și trasabilitatea și caracteristicile de securitate menite să asigure conformitatea cu prezenta directivă; |
| --- | --- |

(b)

etichetarea și ambalarea produselor din tutun, inclusiv avertismentele de sănătate care trebuie să figureze pe pachetele unitare ale produselor din tutun și pe orice ambalaj exterior, precum și trasabilitatea și caracteristicile de securitate menite să asigure conformitatea cu prezenta directivă;

| (b) | etichetarea și ambalarea produselor din tutun, inclusiv avertismentele de sănătate care trebuie să figureze pe pachetele unitare ale produselor din tutun și pe orice ambalaj exterior, precum și trasabilitatea și caracteristicile de securitate menite să asigure conformitatea cu prezenta directivă; |
| --- | --- |

(b)

etichetarea și ambalarea produselor din tutun, inclusiv avertismentele de sănătate care trebuie să figureze pe pachetele unitare ale produselor din tutun și pe orice ambalaj exterior, precum și trasabilitatea și caracteristicile de securitate menite să asigure conformitatea cu prezenta directivă;

| (c) | interdicția introducerii pe piață a tutunului pentru uz oral; |
| --- | --- |

(c)

interdicția introducerii pe piață a tutunului pentru uz oral;

| (c) | interdicția introducerii pe piață a tutunului pentru uz oral; |
| --- | --- |

(c)

interdicția introducerii pe piață a tutunului pentru uz oral;

| (d) | vânzările
  transfrontaliere la distanță de produse din tutun; |
| --- | --- |

(d)

vânzările
  transfrontaliere la distanță de produse din tutun;

| (d) | interzicerea vânzărilor
  transfrontaliere la distanță de produse din tutun; |
| --- | --- |

(d)

interzicerea vânzărilor
  transfrontaliere la distanță de produse din tutun;

| (e) | obligația de notificare pentru noile categorii de produse din tutun; |
| --- | --- |

(e)

obligația de notificare pentru noile categorii de produse din tutun;

| (e) | obligația de notificare pentru noile categorii de produse din tutun; |
| --- | --- |

(e)

obligația de notificare pentru noile categorii de produse din tutun;

| (f) | introducerea pe piață și etichetarea anumitor produse, care sunt similare produselor din tutun și anume produse care conțin nicotină și produse din plante pentru fumat; |
| --- | --- |

(f)

introducerea pe piață și etichetarea anumitor produse, care sunt similare produselor din tutun și anume produse care conțin nicotină și produse din plante pentru fumat;

| (f) | introducerea pe piață și etichetarea anumitor produse, care sunt similare produselor din tutun și anume produse care conțin nicotină și produse din plante pentru fumat; |
| --- | --- |

(f)

introducerea pe piață și etichetarea anumitor produse, care sunt similare produselor din tutun și anume produse care conțin nicotină și produse din plante pentru fumat;

pentru a facilita funcționarea pieței interne de tutun și de produse aferente, vizând un nivel înalt de protecție a sănătății.

pentru a
  respecta obligațiile prevăzute în Convenția-cadru pentru controlul tutunului a OMS și pentru a
  facilita funcționarea pieței interne de tutun și de produse aferente, vizând un nivel înalt de protecție a sănătății
  , în special pentru tineri
  .

Amendamentul 46

Propunere de directivă

Articolul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În sensul prezentei directive, se aplică următoarele definiții: | În sensul prezentei directive, se aplică următoarele definiții: |
| 1. | „potențial de dependență” înseamnă potențialul farmacologic al unei substanțe de a cauza dependență, o stare care afectează capacitatea unui individ de a-și controla comportamentul, de regulă, printr-un mecanism de recompensă sau de ușurare a simptomelor sevrajului sau ambele; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În sensul prezentei directive, se aplică următoarele definiții:

În sensul prezentei directive, se aplică următoarele definiții:

1.

„potențial de dependență” înseamnă potențialul farmacologic al unei substanțe de a cauza dependență, o stare care afectează capacitatea unui individ de a-și controla comportamentul, de regulă, printr-un mecanism de recompensă sau de ușurare a simptomelor sevrajului sau ambele;

| 1. | „potențial de dependență” înseamnă potențialul farmacologic al unei substanțe de a cauza dependență, o stare care afectează capacitatea unui individ de a-și controla comportamentul, de regulă, printr-un mecanism de recompensă sau de ușurare a simptomelor sevrajului sau ambele; |
| --- | --- |

1.

„potențial de dependență” înseamnă potențialul farmacologic al unei substanțe de a cauza dependență, o stare care afectează capacitatea unui individ de a-și controla comportamentul, de regulă, printr-un mecanism de recompensă sau de ușurare a simptomelor sevrajului sau ambele;

| 2. | „aditiv” înseamnă o substanță conținută într-un produs din tutun, în pachetul unitar care conține produsul sau în orice ambalaj exterior al acestuia, cu excepția frunzelor de tutun și a altor părți naturale sau neprelucrate ale plantelor de tutun; |
| --- | --- |

2.

„aditiv” înseamnă o substanță conținută într-un produs din tutun, în pachetul unitar care conține produsul sau în orice ambalaj exterior al acestuia, cu excepția frunzelor de tutun și a altor părți naturale sau neprelucrate ale plantelor de tutun;

| 2. | „aditiv” înseamnă o substanță conținută într-un produs din tutun, în pachetul unitar care conține produsul sau în orice ambalaj exterior al acestuia, cu excepția frunzelor de tutun și a altor părți naturale sau neprelucrate ale plantelor de tutun; |
| --- | --- |

2.

„aditiv” înseamnă o substanță conținută într-un produs din tutun, în pachetul unitar care conține produsul sau în orice ambalaj exterior al acestuia, cu excepția frunzelor de tutun și a altor părți naturale sau neprelucrate ale plantelor de tutun;

| 3. | „sistem de verificare a vârstei” înseamnă un sistem de calcul care confirmă inechivoc vârsta consumatorului în formă electronică, în conformitate cu cerințele naționale; |
| --- | --- |

3.

„sistem de verificare a vârstei” înseamnă un sistem de calcul care confirmă inechivoc vârsta consumatorului în formă electronică, în conformitate cu cerințele naționale;

| 3. | „sistem de verificare a vârstei” înseamnă un sistem de calcul care confirmă inechivoc vârsta consumatorului în formă electronică, în conformitate cu cerințele naționale; |
| --- | --- |

3.

„sistem de verificare a vârstei” înseamnă un sistem de calcul care confirmă inechivoc vârsta consumatorului în formă electronică, în conformitate cu cerințele naționale;

| 4. | „aromă caracteristică” înseamnă o aromă sau un gust care pot fi deosebite de cele ale tutunului și care sunt determinate de un aditiv sau de o combinație de aditivi, incluzând neexhaustiv fructele, condimentele, ierburile, alcoolul, dulciurile, mentolul sau vanilia, perceptibile înainte sau în momentul utilizării
  intenționate a
  produsului din tutun; |
| --- | --- |

4.

„aromă caracteristică” înseamnă o aromă sau un gust care pot fi deosebite de cele ale tutunului și care sunt determinate de un aditiv sau de o combinație de aditivi, incluzând neexhaustiv fructele, condimentele, ierburile, alcoolul, dulciurile, mentolul sau vanilia, perceptibile înainte sau în momentul utilizării
  intenționate a
  produsului din tutun;

| 4. | „aromă caracteristică” înseamnă o aromă sau un gust care pot fi deosebite de cele ale tutunului și care sunt determinate de un aditiv sau de o combinație de aditivi, incluzând neexhaustiv fructele, condimentele, ierburile, alcoolul, dulciurile, mentolul sau vanilia,
  care sunt
  perceptibile înainte sau în momentul utilizării produsului din tutun; |
| --- | --- |

4.

„aromă caracteristică” înseamnă o aromă sau un gust care pot fi deosebite de cele ale tutunului și care sunt determinate de un aditiv sau de o combinație de aditivi, incluzând neexhaustiv fructele, condimentele, ierburile, alcoolul, dulciurile, mentolul sau vanilia,
  care sunt
  perceptibile înainte sau în momentul utilizării produsului din tutun;

| 5. | „tutun pentru mestecat” înseamnă un produs din tutun nefumigen conceput exclusiv pentru a fi mestecat; |
| --- | --- |

5.

„tutun pentru mestecat” înseamnă un produs din tutun nefumigen conceput exclusiv pentru a fi mestecat;

| 5. | „tutun pentru mestecat” înseamnă un produs din tutun nefumigen conceput exclusiv pentru a fi mestecat; |
| --- | --- |

5.

„tutun pentru mestecat” înseamnă un produs din tutun nefumigen conceput exclusiv pentru a fi mestecat;

| 6. | „trabuc” înseamnă un rulou din tutun consumat prin intermediul unui proces de combustie și definit suplimentar la articolul 4 alineatul (1) din Directiva 2011/64/UE a Consiliului din 21 iunie 2011 privind structura și ratele accizelor aplicate tutunului prelucrat; |
| --- | --- |

6.

„trabuc” înseamnă un rulou din tutun consumat prin intermediul unui proces de combustie și definit suplimentar la articolul 4 alineatul (1) din Directiva 2011/64/UE a Consiliului din 21 iunie 2011 privind structura și ratele accizelor aplicate tutunului prelucrat;

| 6. | „trabuc” înseamnă un rulou din tutun consumat prin intermediul unui proces de combustie și definit suplimentar la articolul 4 alineatul (1) din Directiva 2011/64/UE a Consiliului din 21 iunie 2011 privind structura și ratele accizelor aplicate tutunului prelucrat; |
| --- | --- |

6.

„trabuc” înseamnă un rulou din tutun consumat prin intermediul unui proces de combustie și definit suplimentar la articolul 4 alineatul (1) din Directiva 2011/64/UE a Consiliului din 21 iunie 2011 privind structura și ratele accizelor aplicate tutunului prelucrat;

| 7. | „țigarete” înseamnă un rulou de tutun consumat prin intermediul unui proces de combustie și definit suplimentar la articolul 3 alineatul (1) din Directiva 2011/64/UE a Consiliului; |
| --- | --- |

7.

„țigarete” înseamnă un rulou de tutun consumat prin intermediul unui proces de combustie și definit suplimentar la articolul 3 alineatul (1) din Directiva 2011/64/UE a Consiliului;

| 7. | „țigarete” înseamnă un rulou de tutun consumat prin intermediul unui proces de combustie și definit suplimentar la articolul 3 alineatul (1) din Directiva 2011/64/UE a Consiliului; |
| --- | --- |

7.

„țigarete” înseamnă un rulou de tutun consumat prin intermediul unui proces de combustie și definit suplimentar la articolul 3 alineatul (1) din Directiva 2011/64/UE a Consiliului;

| 8. | „țigară de foi” înseamnă un trabuc
  cu
  dimensiuni mici
  , cu un diametru de până
  la
  8 mm
  ; |
| --- | --- |

8.

„țigară de foi” înseamnă un trabuc
  cu
  dimensiuni mici
  , cu un diametru de până
  la
  8 mm
  ;

| 8. | „țigară de foi” înseamnă un trabuc
  de
  dimensiuni mici
  și este definit suplimentar
  la
  articolul 8 alineatul (1) din Directiva 2007/74/CE a Consiliului
  ; |
| --- | --- |

8.

„țigară de foi” înseamnă un trabuc
  de
  dimensiuni mici
  și este definit suplimentar
  la
  articolul 8 alineatul (1) din Directiva 2007/74/CE a Consiliului
  ;

| 9. | „avertisment de sănătate combinat” înseamnă un avertisment de sănătate prevăzut în prezenta directivă și care combină un avertisment scris și o fotografie sau ilustrație corespunzătoare; |
| --- | --- |

9.

„avertisment de sănătate combinat” înseamnă un avertisment de sănătate prevăzut în prezenta directivă și care combină un avertisment scris și o fotografie sau ilustrație corespunzătoare;

| 9. | „avertisment de sănătate combinat” înseamnă un avertisment de sănătate prevăzut în prezenta directivă și care combină un avertisment scris și o fotografie sau ilustrație corespunzătoare; |
| --- | --- |

9.

„avertisment de sănătate combinat” înseamnă un avertisment de sănătate prevăzut în prezenta directivă și care combină un avertisment scris și o fotografie sau ilustrație corespunzătoare;

| 10. | „consumator” înseamnă o persoană fizică care acționează în alte scopuri decât comerciale, economice, meșteșugărești sau profesionale; |
| --- | --- |

10.

„consumator” înseamnă o persoană fizică care acționează în alte scopuri decât comerciale, economice, meșteșugărești sau profesionale;

| 10. | „consumator” înseamnă o persoană fizică care acționează în alte scopuri decât comerciale, economice, meșteșugărești sau profesionale; |
| --- | --- |

10.

„consumator” înseamnă o persoană fizică care acționează în alte scopuri decât comerciale, economice, meșteșugărești sau profesionale;

| 11. | „vânzări transfrontaliere la distanță” înseamnă un serviciu de vânzări la distanță în cadrul căruia, în momentul în care consumatorul comandă produsul, consumatorul se află într-un alt stat membru decât statul membru sau țara terță în care este stabilit punctul de vânzare cu amănuntul; un punct de vânzare cu amănuntul este considerat ca fiind stabilit într-un stat membru: |
| --- | --- |

11.

„vânzări transfrontaliere la distanță” înseamnă un serviciu de vânzări la distanță în cadrul căruia, în momentul în care consumatorul comandă produsul, consumatorul se află într-un alt stat membru decât statul membru sau țara terță în care este stabilit punctul de vânzare cu amănuntul; un punct de vânzare cu amănuntul este considerat ca fiind stabilit într-un stat membru:

| 11. | „vânzări transfrontaliere la distanță” înseamnă un serviciu de vânzări la distanță în cadrul căruia, în momentul în care consumatorul comandă produsul, consumatorul se află într-un alt stat membru decât statul membru sau țara terță în care este stabilit punctul de vânzare cu amănuntul; un punct de vânzare cu amănuntul este considerat ca fiind stabilit într-un stat membru: |
| --- | --- |

11.

„vânzări transfrontaliere la distanță” înseamnă un serviciu de vânzări la distanță în cadrul căruia, în momentul în care consumatorul comandă produsul, consumatorul se află într-un alt stat membru decât statul membru sau țara terță în care este stabilit punctul de vânzare cu amănuntul; un punct de vânzare cu amănuntul este considerat ca fiind stabilit într-un stat membru:

| | (a) | în cazul unei persoane fizice – dacă ea/el are sediul activităților economice în statul membru respectiv; |
| --- | --- | --- |

(a)

în cazul unei persoane fizice – dacă ea/el are sediul activităților economice în statul membru respectiv;

| | (a) | în cazul unei persoane fizice – dacă ea/el are sediul activităților economice în statul membru respectiv; |
| --- | --- | --- |

(a)

în cazul unei persoane fizice – dacă ea/el are sediul activităților economice în statul membru respectiv;

| | (b) | în alte cazuri – dacă are sediul social, administrația centrală sau sediul activităților economice, inclusiv o sucursală, agenție sau orice altă unitate economică, în statul membru respectiv; |
| --- | --- | --- |

(b)

în alte cazuri – dacă are sediul social, administrația centrală sau sediul activităților economice, inclusiv o sucursală, agenție sau orice altă unitate economică, în statul membru respectiv;

| | (b) | în alte cazuri – dacă are sediul social, administrația centrală sau sediul activităților economice, inclusiv o sucursală, agenție sau orice altă unitate economică, în statul membru respectiv; |
| --- | --- | --- |

(b)

în alte cazuri – dacă are sediul social, administrația centrală sau sediul activităților economice, inclusiv o sucursală, agenție sau orice altă unitate economică, în statul membru respectiv;

| 12. | „emisii” înseamnă substanțe care sunt eliberate atunci când un produs din tutun este utilizat astfel cum a fost preconizat, cum ar fi substanțele care se găsesc în fum sau substanțele eliberate în timpul procesului de utilizare a produsele din tutun nefumigene; |
| --- | --- |

12.

„emisii” înseamnă substanțe care sunt eliberate atunci când un produs din tutun este utilizat astfel cum a fost preconizat, cum ar fi substanțele care se găsesc în fum sau substanțele eliberate în timpul procesului de utilizare a produsele din tutun nefumigene;

| 12. | „emisii” înseamnă substanțe care sunt eliberate atunci când un produs din tutun este utilizat astfel cum a fost preconizat, cum ar fi substanțele care se găsesc în fum sau substanțele eliberate în timpul procesului de utilizare a produselor din tutun nefumigene; |
| --- | --- |

12.

„emisii” înseamnă substanțe care sunt eliberate atunci când un produs din tutun este utilizat astfel cum a fost preconizat, cum ar fi substanțele care se găsesc în fum sau substanțele eliberate în timpul procesului de utilizare a produselor din tutun nefumigene;

| 13. | „aromă” înseamnă un aditiv care conferă aromă și/sau gust; |
| --- | --- |

13.

„aromă” înseamnă un aditiv care conferă aromă și/sau gust;

| 13. | „aromă” înseamnă un aditiv care conferă aromă și/sau gust; |
| --- | --- |

13.

„aromă” înseamnă un aditiv care conferă aromă și/sau gust;

| 14. | „avertisment de sănătate” înseamnă un avertisment prevăzut în prezenta directivă, inclusiv avertismente scrise, avertismentele de sănătate combinate, avertismentele generale și mesajele de informare; |
| --- | --- |

14.

„avertisment de sănătate” înseamnă un avertisment prevăzut în prezenta directivă, inclusiv avertismente scrise, avertismentele de sănătate combinate, avertismentele generale și mesajele de informare;

| 14. | „avertisment de sănătate” înseamnă un avertisment prevăzut în prezenta directivă, inclusiv avertismente scrise, avertismentele de sănătate combinate, avertismentele generale și mesajele de informare; |
| --- | --- |

14.

„avertisment de sănătate” înseamnă un avertisment prevăzut în prezenta directivă, inclusiv avertismente scrise, avertismentele de sănătate combinate, avertismentele generale și mesajele de informare;

| 15. | „produs din plante pentru fumat” înseamnă un produs pe bază de plante sau ierburi care nu conține tutun și care este consumat prin intermediul unui proces de combustie; |
| --- | --- |

15.

„produs din plante pentru fumat” înseamnă un produs pe bază de plante sau ierburi care nu conține tutun și care este consumat prin intermediul unui proces de combustie;

| 15. | „produs din plante pentru fumat” înseamnă un produs pe bază de plante sau ierburi care nu conține tutun și care este consumat prin intermediul unui proces de combustie; |
| --- | --- |

15.

„produs din plante pentru fumat” înseamnă un produs pe bază de plante sau ierburi care nu conține tutun și care este consumat prin intermediul unui proces de combustie;

| 16. | „import de tutun și de produse aferente” înseamnă intrarea pe teritoriul Uniunii a unor astfel de produse, cu excepția produselor care la intrarea în Uniune sunt supuse unei proceduri sau unui regim vamal suspensiv, precum și eliberarea lor de sub incidența unei proceduri sau a unui regim vamal suspensiv; |
| --- | --- |

16.

„import de tutun și de produse aferente” înseamnă intrarea pe teritoriul Uniunii a unor astfel de produse, cu excepția produselor care la intrarea în Uniune sunt supuse unei proceduri sau unui regim vamal suspensiv, precum și eliberarea lor de sub incidența unei proceduri sau a unui regim vamal suspensiv;

| 16. | „import de tutun și de produse aferente” înseamnă intrarea pe teritoriul Uniunii a unor astfel de produse, cu excepția produselor care la intrarea în Uniune sunt supuse unei proceduri sau unui regim vamal suspensiv, precum și eliberarea lor de sub incidența unei proceduri sau a unui regim vamal suspensiv; |
| --- | --- |

16.

„import de tutun și de produse aferente” înseamnă intrarea pe teritoriul Uniunii a unor astfel de produse, cu excepția produselor care la intrarea în Uniune sunt supuse unei proceduri sau unui regim vamal suspensiv, precum și eliberarea lor de sub incidența unei proceduri sau a unui regim vamal suspensiv;

| 17. | „importator de tutun și de produse aferente” înseamnă proprietarul sau persoana care are dreptul de a dispune cu privire la tutunul și la produsele aferente care au fost aduse pe teritoriul Uniunii; |
| --- | --- |

17.

„importator de tutun și de produse aferente” înseamnă proprietarul sau persoana care are dreptul de a dispune cu privire la tutunul și la produsele aferente care au fost aduse pe teritoriul Uniunii;

| 17. | „importator de tutun și de produse aferente” înseamnă proprietarul sau persoana care are dreptul de a dispune cu privire la tutunul și la produsele aferente care au fost aduse pe teritoriul Uniunii; |
| --- | --- |

17.

„importator de tutun și de produse aferente” înseamnă proprietarul sau persoana care are dreptul de a dispune cu privire la tutunul și la produsele aferente care au fost aduse pe teritoriul Uniunii;

| 18. | „ingredient” înseamnă un aditiv, tutun
  (frunze și alte părți naturale, prelucrate sau neprelucrate, ale plantelor de tutun, inclusiv tutun expandat și reconstituit)
  , precum și orice substanță prezentă într-un produs din tutun finit, inclusiv hârtia, filtrul, cerneala, capsulele și adezivii; |
| --- | --- |

18.

„ingredient” înseamnă un aditiv, tutun
  (frunze și alte părți naturale, prelucrate sau neprelucrate, ale plantelor de tutun, inclusiv tutun expandat și reconstituit)
  , precum și orice substanță prezentă într-un produs din tutun finit, inclusiv hârtia, filtrul, cerneala, capsulele și adezivii;

| 18. | „ingredient” înseamnă un aditiv, tutun, precum și orice substanță prezentă într-un produs din tutun finit, inclusiv hârtia, filtrul, cerneala, capsulele și adezivii; |
| --- | --- |

18.

„ingredient” înseamnă un aditiv, tutun, precum și orice substanță prezentă într-un produs din tutun finit, inclusiv hârtia, filtrul, cerneala, capsulele și adezivii;

| 18a. | „tutun” înseamnă frunze și alte părți naturale, prelucrate sau neprelucrate, ale plantelor de tutun, inclusiv tutun expandat și reconstituit; |
| --- | --- |

18a.

„tutun” înseamnă frunze și alte părți naturale, prelucrate sau neprelucrate, ale plantelor de tutun, inclusiv tutun expandat și reconstituit;

| 19. | „nivel maxim” sau „cantitate maximă” înseamnă conținutul sau emisiile maxime, inclusiv 0, pentru o substanță dintr-un produs din tutun măsurate în grame; |
| --- | --- |

19.

„nivel maxim” sau „cantitate maximă” înseamnă conținutul sau emisiile maxime, inclusiv 0, pentru o substanță dintr-un produs din tutun măsurate în grame;

| 19. | „nivel maxim” sau „cantitate maximă” înseamnă conținutul sau emisiile maxime, inclusiv 0, pentru o substanță dintr-un produs din tutun măsurate în grame; |
| --- | --- |

19.

„nivel maxim” sau „cantitate maximă” înseamnă conținutul sau emisiile maxime, inclusiv 0, pentru o substanță dintr-un produs din tutun măsurate în grame;

| 20. | „tutun pentru uz nazal” înseamnă un produs din tutun nefumigen consumat pe cale nazală; |
| --- | --- |

20.

„tutun pentru uz nazal” înseamnă un produs din tutun nefumigen consumat pe cale nazală;

| 20. | „tutun pentru uz nazal” înseamnă un produs din tutun nefumigen consumat pe cale nazală; |
| --- | --- |

20.

„tutun pentru uz nazal” înseamnă un produs din tutun nefumigen consumat pe cale nazală;

| 21. | „nicotină” înseamnă alcaloizi nicotinici; |
| --- | --- |

21.

„nicotină” înseamnă alcaloizi nicotinici;

| 21. | „nicotină” înseamnă alcaloizi nicotinici; |
| --- | --- |

21.

„nicotină” înseamnă alcaloizi nicotinici;

| 22. | „produse care conțin nicotină” înseamnă un produs utilizabil pentru consum de către consumatori prin inhalare, ingestie sau prin alte metode și la care nicotina este fie adăugată în timpul procesului de fabricație, fie este autoadministrată de către utilizator înainte sau în timpul consumului; |
| --- | --- |

22.

„produse care conțin nicotină” înseamnă un produs utilizabil pentru consum de către consumatori prin inhalare, ingestie sau prin alte metode și la care nicotina este fie adăugată în timpul procesului de fabricație, fie este autoadministrată de către utilizator înainte sau în timpul consumului;

| 22. | „produse care conțin nicotină” înseamnă un produs utilizabil pentru consum de către consumatori prin inhalare, ingestie sau prin alte metode și la care nicotina este fie adăugată în timpul procesului de fabricație, fie este autoadministrată de către utilizator înainte sau în timpul consumului; |
| --- | --- |

22.

„produse care conțin nicotină” înseamnă un produs utilizabil pentru consum de către consumatori prin inhalare, ingestie sau prin alte metode și la care nicotina este fie adăugată în timpul procesului de fabricație, fie este autoadministrată de către utilizator înainte sau în timpul consumului;

| 23. | „categorie nouă de produse din tutun” înseamnă un produs din tutun altul decât țigareta, tutunul de rulat, tutunul de pipă, tutunul pentru narghilea, trabucurile, țigările de foi, tutunul de mestecat, tutunul pentru uz nazal, tutunul pentru uz oral, introdus pe piață după intrarea în vigoare a prezentei directive; |
| --- | --- |

23.

„categorie nouă de produse din tutun” înseamnă un produs din tutun altul decât țigareta, tutunul de rulat, tutunul de pipă, tutunul pentru narghilea, trabucurile, țigările de foi, tutunul de mestecat, tutunul pentru uz nazal, tutunul pentru uz oral, introdus pe piață după intrarea în vigoare a prezentei directive;

| 23. | „categorie nouă de produse din tutun” înseamnă un produs din tutun altul decât țigareta, tutunul de rulat, tutunul de pipă, tutunul pentru narghilea, trabucurile, țigările de foi, tutunul de mestecat, tutunul pentru uz nazal, tutunul pentru uz oral, introdus pe piață după intrarea în vigoare a prezentei directive; |
| --- | --- |

23.

„categorie nouă de produse din tutun” înseamnă un produs din tutun altul decât țigareta, tutunul de rulat, tutunul de pipă, tutunul pentru narghilea, trabucurile, țigările de foi, tutunul de mestecat, tutunul pentru uz nazal, tutunul pentru uz oral, introdus pe piață după intrarea în vigoare a prezentei directive;

| 24. | „ambalaj exterior” înseamnă orice formă de ambalaj utilizată pentru introducere pe piață și care include un pachet unitar sau o grupare de pachete unitare; foliile transparente nu sunt considerate ambalaj exterior; |
| --- | --- |

24.

„ambalaj exterior” înseamnă orice formă de ambalaj utilizată pentru introducere pe piață și care include un pachet unitar sau o grupare de pachete unitare; foliile transparente nu sunt considerate ambalaj exterior;

| 24. | „ambalaj exterior” înseamnă orice formă de ambalaj utilizată pentru introducerea pe piață și care include un pachet unitar sau o grupare de pachete unitare; foliile transparente nu sunt considerate ambalaj exterior; |
| --- | --- |

24.

„ambalaj exterior” înseamnă orice formă de ambalaj utilizată pentru introducerea pe piață și care include un pachet unitar sau o grupare de pachete unitare; foliile transparente nu sunt considerate ambalaj exterior;

| 24a. | „ambalaj exterior de transport” înseamnă orice ambalaj care conține mai multe pachete unitare, în care sunt transportate produsele din tutun de la fabricant la operatorul economic următor, înainte de a fi plasate pe piață, cum ar fi cartușele, cutiile și paleții; |
| --- | --- |

24a.

„ambalaj exterior de transport” înseamnă orice ambalaj care conține mai multe pachete unitare, în care sunt transportate produsele din tutun de la fabricant la operatorul economic următor, înainte de a fi plasate pe piață, cum ar fi cartușele, cutiile și paleții;

| 25. | „introducere pe piață” înseamnă punerea produselor la dispoziția consumatorilor din Uniune, cu sau fără plată, inclusiv prin vânzare la distanță; în cazul vânzărilor transfrontaliere la distanță, produsul este considerat introdus pe piață în statul membru unde este localizat consumatorul; |
| --- | --- |

25.

„introducere pe piață” înseamnă punerea produselor la dispoziția consumatorilor din Uniune, cu sau fără plată, inclusiv prin vânzare la distanță; în cazul vânzărilor transfrontaliere la distanță, produsul este considerat introdus pe piață în statul membru unde este localizat consumatorul;

| 25. | „introducere pe piață” înseamnă punerea produselor la dispoziția consumatorilor din Uniune, cu sau fără plată, inclusiv prin vânzare la distanță; în cazul vânzărilor transfrontaliere la distanță, produsul este considerat introdus pe piață în statul membru unde este localizat consumatorul; |
| --- | --- |

25.

„introducere pe piață” înseamnă punerea produselor la dispoziția consumatorilor din Uniune, cu sau fără plată, inclusiv prin vânzare la distanță; în cazul vânzărilor transfrontaliere la distanță, produsul este considerat introdus pe piață în statul membru unde este localizat consumatorul;

| 26. | „tutun de pipă” înseamnă tutun consumat prin intermediul unui proces de combustie și conceput exclusiv pentru a fi utilizat într-o pipă; |
| --- | --- |

26.

„tutun de pipă” înseamnă tutun consumat prin intermediul unui proces de combustie și conceput exclusiv pentru a fi utilizat într-o pipă;

| 26. | „tutun de pipă” înseamnă tutun consumat prin intermediul unui proces de combustie și conceput exclusiv pentru a fi utilizat într-o pipă; |
| --- | --- |

26.

„tutun de pipă” înseamnă tutun consumat prin intermediul unui proces de combustie și conceput exclusiv pentru a fi utilizat într-o pipă;

| 26a. | „tutun pentru narghilea” înseamnă tutun destinat exclusiv utilizării într-o narghilea; |
| --- | --- |

26a.

„tutun pentru narghilea” înseamnă tutun destinat exclusiv utilizării într-o narghilea;

| 27. | „punct de vânzare cu amănuntul” înseamnă orice punct de vânzare prin care produsele din tutun sunt introduse pe piață, inclusiv de către o persoană fizică; |
| --- | --- |

27.

„punct de vânzare cu amănuntul” înseamnă orice punct de vânzare prin care produsele din tutun sunt introduse pe piață, inclusiv de către o persoană fizică;

| 27. | „punct de vânzare cu amănuntul” înseamnă orice punct de vânzare prin care produsele din tutun sunt introduse pe piață, inclusiv de către o persoană fizică; |
| --- | --- |

27.

„punct de vânzare cu amănuntul” înseamnă orice punct de vânzare prin care produsele din tutun sunt introduse pe piață, inclusiv de către o persoană fizică;

| 28. | „tutun de rulat” înseamnă tutun care poate fi utilizat pentru confecționarea de țigarete de către consumatori sau la punctele de vânzare cu amănuntul; |
| --- | --- |

28.

„tutun de rulat” înseamnă tutun care poate fi utilizat pentru confecționarea de țigarete de către consumatori sau la punctele de vânzare cu amănuntul;

| 28. | „tutun de rulat” înseamnă tutun care poate fi utilizat pentru confecționarea de țigarete de către consumatori sau la punctele de vânzare cu amănuntul; |
| --- | --- |

28.

„tutun de rulat” înseamnă tutun care poate fi utilizat pentru confecționarea de țigarete de către consumatori sau la punctele de vânzare cu amănuntul;

| 29. | „produs din tutun nefumigen” înseamnă un produs din tutun care nu implică un proces de combustie, inclusiv tutunul pentru mestecat, tutunul pentru uz nazal și tutunul pentru uz oral; |
| --- | --- |

29.

„produs din tutun nefumigen” înseamnă un produs din tutun care nu implică un proces de combustie, inclusiv tutunul pentru mestecat, tutunul pentru uz nazal și tutunul pentru uz oral;

| 29. | „produs din tutun nefumigen” înseamnă un produs din tutun care nu implică un proces de combustie, inclusiv tutunul pentru mestecat, tutunul pentru uz nazal și tutunul pentru uz oral; |
| --- | --- |

29.

„produs din tutun nefumigen” înseamnă un produs din tutun care nu implică un proces de combustie, inclusiv tutunul pentru mestecat, tutunul pentru uz nazal și tutunul pentru uz oral;

| 30. | „modificare substanțială a circumstanțelor” înseamnă o creștere a volumului vânzărilor pe categorii de produse, cum ar fi tutunul de pipă, trabucurile, țigările de foi, de cel puțin 10 % în cel puțin
  10
  state membre, pe baza datelor de vânzări transmise în conformitate cu articolul 5 alineatul (4); sau o creștere a nivelului prevalenței în grupul de consumatori cu vârsta mai mică de 25 de ani cu cel puțin 5 puncte procentuale în cel puțin
  10
  state membre pentru respectiva categorie de produse pe baza raportului Eurobarometru ____ [această dată va fi stabilită la momentul adoptării directivei] sau pe baza unor studii de prevalență echivalente; |
| --- | --- |

30.

„modificare substanțială a circumstanțelor” înseamnă o creștere a volumului vânzărilor pe categorii de produse, cum ar fi tutunul de pipă, trabucurile, țigările de foi, de cel puțin 10 % în cel puțin
  10
  state membre, pe baza datelor de vânzări transmise în conformitate cu articolul 5 alineatul (4); sau o creștere a nivelului prevalenței în grupul de consumatori cu vârsta mai mică de 25 de ani cu cel puțin 5 puncte procentuale în cel puțin
  10
  state membre pentru respectiva categorie de produse pe baza raportului Eurobarometru ____ [această dată va fi stabilită la momentul adoptării directivei] sau pe baza unor studii de prevalență echivalente;

| 30. | „modificare substanțială a circumstanțelor” înseamnă o creștere a volumului vânzărilor pe categorii de produse, cum ar fi tutunul de pipă, trabucurile, țigările de foi, de cel puțin 10 % în cel puțin
  cinci
  state membre, pe baza datelor de vânzări transmise în conformitate cu articolul 5 alineatul (4); sau o creștere a nivelului prevalenței în grupul de consumatori cu vârsta mai mică de 25 de ani cu cel puțin 5 puncte procentuale în cel puțin
  cinci
  state membre pentru respectiva categorie de produse pe baza raportului Eurobarometru ____ [această dată va fi stabilită la momentul adoptării directivei] sau pe baza unor studii de prevalență echivalente; |
| --- | --- |

30.

„modificare substanțială a circumstanțelor” înseamnă o creștere a volumului vânzărilor pe categorii de produse, cum ar fi tutunul de pipă, trabucurile, țigările de foi, de cel puțin 10 % în cel puțin
  cinci
  state membre, pe baza datelor de vânzări transmise în conformitate cu articolul 5 alineatul (4); sau o creștere a nivelului prevalenței în grupul de consumatori cu vârsta mai mică de 25 de ani cu cel puțin 5 puncte procentuale în cel puțin
  cinci
  state membre pentru respectiva categorie de produse pe baza raportului Eurobarometru ____ [această dată va fi stabilită la momentul adoptării directivei] sau pe baza unor studii de prevalență echivalente;

| 31. | „gudron” înseamnă condensatul anhidru brut de fum, care nu conține nicotină; |
| --- | --- |

31.

„gudron” înseamnă condensatul anhidru brut de fum, care nu conține nicotină;

| 31. | „gudron” înseamnă condensatul anhidru brut de fum, care nu conține nicotină; |
| --- | --- |

31.

„gudron” înseamnă condensatul anhidru brut de fum, care nu conține nicotină;

| 32. | „tutun pentru uz oral” înseamnă toate produsele pentru uz oral, cu excepția celor destinate a fi inhalate sau mestecate, realizate în întregime sau parțial din tutun, sub formă de pulbere sau particule în orice combinație a formelor respective, în special cele prezentate ca săculeț cu porții sau săculețe poroase; |
| --- | --- |

32.

„tutun pentru uz oral” înseamnă toate produsele pentru uz oral, cu excepția celor destinate a fi inhalate sau mestecate, realizate în întregime sau parțial din tutun, sub formă de pulbere sau particule în orice combinație a formelor respective, în special cele prezentate ca săculeț cu porții sau săculețe poroase;

| 32. | „tutun pentru uz oral” înseamnă toate produsele pentru uz oral, cu excepția celor destinate a fi inhalate sau mestecate, realizate în întregime sau parțial din tutun, sub formă de pulbere sau particule în orice combinație a formelor respective, în special cele prezentate ca săculeț cu porții sau săculețe poroase; |
| --- | --- |

32.

„tutun pentru uz oral” înseamnă toate produsele pentru uz oral, cu excepția celor destinate a fi inhalate sau mestecate, realizate în întregime sau parțial din tutun, sub formă de pulbere sau particule în orice combinație a formelor respective, în special cele prezentate ca săculeț cu porții sau săculețe poroase;

| 33. | „tutun pentru fumat” înseamnă un produs din tutun care nu este un produs din tutun nefumigen; |
| --- | --- |

33.

„tutun pentru fumat” înseamnă un produs din tutun care nu este un produs din tutun nefumigen;

| 33. | „tutun pentru fumat” înseamnă un produs din tutun care nu este un produs din tutun nefumigen; |
| --- | --- |

33.

„tutun pentru fumat” înseamnă un produs din tutun care nu este un produs din tutun nefumigen;

| 34. | „produse din tutun” înseamnă produse utilizabile pentru consum de către consumatori și care constau, chiar și parțial, din tutun, indiferent dacă este sau nu modificat genetic; |
| --- | --- |

34.

„produse din tutun” înseamnă produse utilizabile pentru consum de către consumatori și care constau, chiar și parțial, din tutun, indiferent dacă este sau nu modificat genetic;

| 34. | „produse din tutun” înseamnă produse utilizabile pentru consum de către consumatori și care constau, chiar și parțial, din tutun, indiferent dacă este sau nu modificat genetic; |
| --- | --- |

34.

„produse din tutun” înseamnă produse utilizabile pentru consum de către consumatori și care constau, chiar și parțial, din tutun, indiferent dacă este sau nu modificat genetic;

| 35. | „toxicitate” înseamnă gradul în care o substanță poate avea efecte dăunătoare asupra organismului uman, inclusiv efecte care apar în timp, de obicei după consum sau expunere repetată sau continuă; |
| --- | --- |

35.

„toxicitate” înseamnă gradul în care o substanță poate avea efecte dăunătoare asupra organismului uman, inclusiv efecte care apar în timp, de obicei după consum sau expunere repetată sau continuă;

| 35. | „toxicitate” înseamnă gradul în care o substanță poate avea efecte dăunătoare asupra organismului uman, inclusiv efecte care apar în timp, de obicei după consum sau expunere repetată sau continuă; |
| --- | --- |

35.

„toxicitate” înseamnă gradul în care o substanță poate avea efecte dăunătoare asupra organismului uman, inclusiv efecte care apar în timp, de obicei după consum sau expunere repetată sau continuă;

| 36. | „pachet unitar” înseamnă cel mai mic ambalaj individual al unui produs care este introdus pe piață. |
| --- | --- |

36.

„pachet unitar” înseamnă cel mai mic ambalaj individual al unui produs care este introdus pe piață.

| 36. | „pachet unitar” înseamnă cel mai mic ambalaj individual al unui produs care este introdus pe piață. |
| --- | --- |

36.

„pachet unitar” înseamnă cel mai mic ambalaj individual al unui produs care este introdus pe piață.

| 36a. | „fumat pasiv” înseamnă inhalarea involuntară a fumului rezultat din arderea țigaretelor sau trabucurilor ori din exalațiile unuia sau mai mulți fumători. |
| --- | --- |

36a.

„fumat pasiv” înseamnă inhalarea involuntară a fumului rezultat din arderea țigaretelor sau trabucurilor ori din exalațiile unuia sau mai mulți fumători.

Amendamentele 89 și 149

Propunere de directivă

Articolul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)
     
  Comisia are competența să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 22 pentru a adapta cantitățile maxime menționate la alineatul (1), luând în considerare evoluțiile științifice și standardele convenite la nivel internațional. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)
     
  Comisia are competența să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 22 pentru a adapta cantitățile maxime menționate la alineatul (1), luând în considerare evoluțiile științifice și standardele convenite la nivel internațional.

eliminat

Amendamentul 90

Propunere de directivă

Articolul 3 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)
     
  Statele membre notifică Comisiei cantitățile maxime pe care le stabilesc pentru alte emisii ale țigaretelor și ale altor produse din tutun decât țigaretele. Luând în considerare standardele convenite la nivel internațional, în cazul în care sunt disponibile, precum și dovezile științifice și cantitățile notificate de statele membre, Comisia are competența să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 22 pentru a adopta și adapta cantitățile maxime pentru alte emisii ale țigaretelor și pentru emisiile produselor din tutun altele decât țigaretele, care cresc într-o măsură apreciabilă efectele toxice sau potențialul de dependență ale produselor din tutun peste pragul toxicității și al potențialului de dependență determinat de cantitățile de gudron, de nicotină și de monoxid de carbon stabilite la alineatul (1). | eliminat |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)
     
  Statele membre notifică Comisiei cantitățile maxime pe care le stabilesc pentru alte emisii ale țigaretelor și ale altor produse din tutun decât țigaretele. Luând în considerare standardele convenite la nivel internațional, în cazul în care sunt disponibile, precum și dovezile științifice și cantitățile notificate de statele membre, Comisia are competența să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 22 pentru a adopta și adapta cantitățile maxime pentru alte emisii ale țigaretelor și pentru emisiile produselor din tutun altele decât țigaretele, care cresc într-o măsură apreciabilă efectele toxice sau potențialul de dependență ale produselor din tutun peste pragul toxicității și al potențialului de dependență determinat de cantitățile de gudron, de nicotină și de monoxid de carbon stabilite la alineatul (1).

eliminat

Amendamentul 48

Propunere de directivă

Articolul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Cantitățile de gudron, de nicotină și de monoxid de carbon ale țigaretelor se măsoară pe baza standardelor ISO 4387 pentru gudron, 10315 pentru nicotină și 8454 pentru monoxid de carbon. | (1)   Cantitățile de gudron, de nicotină și de monoxid de carbon ale țigaretelor se măsoară pe baza standardelor ISO 4387 pentru gudron, 10315 pentru nicotină și 8454 pentru monoxid de carbon. |
| Precizia indicațiilor referitoare la gudron
  și
  nicotină se verifică în conformitate cu standardul ISO 8243. | Precizia indicațiilor referitoare la gudron, nicotină
  și monoxid de carbon
  se verifică în conformitate cu standardul ISO 8243. |
| (2)   Măsurătorile menționate la alineatul (1) se efectuează sau se verifică de către
  laboratoarele
  de testare autorizate și monitorizate de autoritățile competente ale statelor membre. | (2)   Măsurătorile menționate la alineatul (1) se efectuează sau se verifică de către
  laboratoare independente
  de testare, autorizate și monitorizate de autoritățile competente ale statelor membre. |
| Statele membre trimit Comisiei o listă cu laboratoarele autorizate, precizând criteriile utilizate pentru autorizare și mijloacele de monitorizare aplicate, pe care o actualizează ori de către ori survine o modificare. Comisia publică lista cu laboratoarele autorizate, astfel cum sunt indicate de statele membre. | Statele membre trimit Comisiei o listă cu laboratoarele autorizate, precizând criteriile utilizate pentru autorizare și metodele de monitorizare aplicate, pe care o actualizează ori de către ori survine o modificare. Comisia publică lista laboratoarelor autorizate, astfel cum sunt indicate de statele membre. |
| | (2a)
     
  Testele de verificare a valabilității rezultatului furnizat de societățile din sectorul tutunului se realizează periodic de către laboratoare independente de testare, monitorizate de autoritățile competente ale statelor membre. |
| (3)   Comisia are competența să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 22 pentru a
  adapta
  metodele de măsurare a cantităților de gudron, de nicotină și de monoxid de carbon, luând în considerare progresele științifice și tehnice, precum și standardele convenite la nivel internațional | (3)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 22 pentru a
  completa sau a modifica
  metodele de măsurare a cantităților de gudron, de nicotină și de monoxid de carbon, luând în considerare progresele științifice și tehnice, precum și standardele convenite la nivel internațional. |
| (4)   Statele membre notifică Comisiei metodele de măsurare pe care le utilizează pentru alte emisii ale țigaretelor și pentru emisiile produselor din tutun altele decât țigaretele.
  Pe baza acestor metode și luând în considerare progresele științifice și tehnice, precum și standardele convenite la nivel internațional,
  Comisia
  are competența să adopte
  acte delegate în conformitate cu articolul 22 pentru a
  adopta și a adapta
  metodele de
  măsurare
  . | (4)   Statele membre notifică Comisiei metodele de măsurare pe care le utilizează pentru alte emisii ale țigaretelor și pentru emisiile produselor din tutun altele decât țigaretele. Comisia
  adoptă
  acte delegate în conformitate cu articolul 22 pentru a
  integra în dreptul Uniunii
  metodele
  convenite
  de
  părțile la CCTC sau OMS
  . |
| | (4a)
     
  Precizia indicațiilor pentru celelalte emisii ale altor produse din tutun combustibile se verifică în conformitate cu standardul ISO 8243. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Cantitățile de gudron, de nicotină și de monoxid de carbon ale țigaretelor se măsoară pe baza standardelor ISO 4387 pentru gudron, 10315 pentru nicotină și 8454 pentru monoxid de carbon.

(1)   Cantitățile de gudron, de nicotină și de monoxid de carbon ale țigaretelor se măsoară pe baza standardelor ISO 4387 pentru gudron, 10315 pentru nicotină și 8454 pentru monoxid de carbon.

Precizia indicațiilor referitoare la gudron
  și
  nicotină se verifică în conformitate cu standardul ISO 8243.

Precizia indicațiilor referitoare la gudron, nicotină
  și monoxid de carbon
  se verifică în conformitate cu standardul ISO 8243.

(2)   Măsurătorile menționate la alineatul (1) se efectuează sau se verifică de către
  laboratoarele
  de testare autorizate și monitorizate de autoritățile competente ale statelor membre.

(2)   Măsurătorile menționate la alineatul (1) se efectuează sau se verifică de către
  laboratoare independente
  de testare, autorizate și monitorizate de autoritățile competente ale statelor membre.

Statele membre trimit Comisiei o listă cu laboratoarele autorizate, precizând criteriile utilizate pentru autorizare și mijloacele de monitorizare aplicate, pe care o actualizează ori de către ori survine o modificare. Comisia publică lista cu laboratoarele autorizate, astfel cum sunt indicate de statele membre.

Statele membre trimit Comisiei o listă cu laboratoarele autorizate, precizând criteriile utilizate pentru autorizare și metodele de monitorizare aplicate, pe care o actualizează ori de către ori survine o modificare. Comisia publică lista laboratoarelor autorizate, astfel cum sunt indicate de statele membre.

(2a)
     
  Testele de verificare a valabilității rezultatului furnizat de societățile din sectorul tutunului se realizează periodic de către laboratoare independente de testare, monitorizate de autoritățile competente ale statelor membre.

(3)   Comisia are competența să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 22 pentru a
  adapta
  metodele de măsurare a cantităților de gudron, de nicotină și de monoxid de carbon, luând în considerare progresele științifice și tehnice, precum și standardele convenite la nivel internațional

(3)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 22 pentru a
  completa sau a modifica
  metodele de măsurare a cantităților de gudron, de nicotină și de monoxid de carbon, luând în considerare progresele științifice și tehnice, precum și standardele convenite la nivel internațional.

(4)   Statele membre notifică Comisiei metodele de măsurare pe care le utilizează pentru alte emisii ale țigaretelor și pentru emisiile produselor din tutun altele decât țigaretele.
  Pe baza acestor metode și luând în considerare progresele științifice și tehnice, precum și standardele convenite la nivel internațional,
  Comisia
  are competența să adopte
  acte delegate în conformitate cu articolul 22 pentru a
  adopta și a adapta
  metodele de
  măsurare
  .

(4)   Statele membre notifică Comisiei metodele de măsurare pe care le utilizează pentru alte emisii ale țigaretelor și pentru emisiile produselor din tutun altele decât țigaretele. Comisia
  adoptă
  acte delegate în conformitate cu articolul 22 pentru a
  integra în dreptul Uniunii
  metodele
  convenite
  de
  părțile la CCTC sau OMS
  .

(4a)
     
  Precizia indicațiilor pentru celelalte emisii ale altor produse din tutun combustibile se verifică în conformitate cu standardul ISO 8243.

Amendamentele 91, 92 şi 49

Propunere de directivă

Articolul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Statele membre solicită fabricanților și importatorilor de produse din tutun să transmită autorităților lor competente o listă care să conțină toate ingredientele, precum și cantitățile corespunzătoare, utilizate la fabricarea produselor din tutun, pentru fiecare denumire de marcă și pentru fiecare tip, precum și emisiile și cantitățile
  lor
  . Fabricanții sau importatorii informează și autoritățile competente din statele membre în cauză în cazul în care compoziția unui produs este modificată astfel încât afectează informațiile furnizate în temeiul prezentului articol. Informațiile solicitate în temeiul prezentului articol se transmit înainte de introducerea pe piață a unui nou produs din tutun sau a unuia modificat. | (1)   Statele membre solicită fabricanților și importatorilor de produse din tutun să transmită autorităților lor competente o listă care să conțină toate ingredientele, precum și cantitățile corespunzătoare, utilizate la fabricarea produselor din tutun, pentru fiecare denumire de marcă și pentru fiecare tip, precum și emisiile și cantitățile
  rezultate în urma utilizării avute în vedere
  . Fabricanții sau importatorii informează autoritățile competente din statele membre în cauză și în cazul în care compoziția unui produs este modificată astfel încât afectează informațiile furnizate în temeiul prezentului articol. Informațiile solicitate în temeiul prezentului articol se transmit înainte de introducerea pe piață a unui nou produs din tutun sau a unuia modificat. |
| Lista este însoțită de o declarație care descrie motivele pentru care aceste ingrediente au fost incluse în respectivele produse din tutun. Lista indică statutul lor, inclusiv dacă ingredientele au fost sau nu înregistrate în temeiul Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), precum și clasificarea lor în temeiul Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor. Lista este însoțită și de datele toxicologice de care fabricantul sau importatorul dispune cu privire la aceste ingrediente, în formă arsă sau nearsă după caz, menționându-se în special efectele lor asupra sănătății consumatorilor și ținând cont, inter alia, de orice efecte de dependență. Lista este întocmită în ordinea descrescătoare a greutății fiecărui ingredient inclus în produs. Fabricanții și importatorii indică alte metode de măsurare decât cele utilizate pentru gudron, nicotină și monoxid de carbon, precum și pentru emisii menționate la articolul 4 alineatul (4). Statele membre pot solicita, de asemenea, ca fabricanții sau importatorii să efectueze alte teste care ar putea fi stabilite de autoritățile naționale competente pentru a evalua efectele substanțelor asupra sănătății, luând în considerare, inter alia, potențialul de dependență și toxicitatea lor. | Lista este însoțită de o declarație care descrie motivele pentru care aceste ingrediente au fost incluse în respectivele produse din tutun. Lista indică statutul lor, inclusiv dacă ingredientele au fost sau nu înregistrate în temeiul Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), precum și clasificarea lor în temeiul Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor. Lista este însoțită și de datele toxicologice de care producătorul sau importatorul dispune cu privire la aceste ingrediente, în formă arsă și nearsă dup caz
  , care sunt cel puțin suficiente pentru clasificarea respectivelor substanțe în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1272/2008
  , menționându-se în special efectele lor asupra sănătății consumatorilor și ținând cont, inter alia, de orice efecte de dependență. Lista este întocmită în ordinea descrescătoare a greutății fiecărui ingredient inclus în produs. Fabricanții și importatorii indică alte metode de măsurare decât cele utilizate pentru gudron, nicotină și monoxid de carbon, precum și pentru emisii menționate la articolul 4 alineatul (4). Statele membre pot solicita, de asemenea, ca fabricanții sau importatorii să efectueze alte teste care ar putea fi stabilite de autoritățile naționale competente pentru a evalua efectele substanțelor asupra sănătății, luând în considerare, inter alia, potențialul de dependență și toxicitatea lor. |
| (2)   Statele membre asigură difuzarea informațiilor transmise în conformitate cu alineatul (1) pe un site internet
  dedicat
  , care este accesibil publicului general. În acest sens, statele membre țin seama în mod corespunzător de necesitatea de a proteja informațiile care constituie un secret comercial. | (2)   Statele membre asigură difuzarea informațiilor transmise în conformitate cu alineatul (1) pe un site internet, care este accesibil publicului general. În acest sens, statele membre țin seama în mod corespunzător de necesitatea de a proteja informațiile care constituie un secret comercial. |
| (3)   Comisia, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, stabilește, și dacă este necesar, actualizează formatul de transmitere și difuzare a informațiilor precizate la alineatele (1) și (2). Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 21. | (3)   Comisia, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, stabilește, și dacă este necesar, actualizează formatul de transmitere și difuzare a informațiilor precizate la alineatele (1) și (2). Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 21. |
| (4)   Statele membre solicită fabricanților și importatorilor să transmită studii interne și externe de care dispun cu privire la cercetarea pieței și preferințele diverselor grupuri de consumatori, incluzând tinerii, referitoare la ingrediente și emisii. De asemenea, statele membre solicită fabricanților și importatorilor să raporteze volumul anual al vânzărilor per produs, raportate în număr de țigarete sau de kilograme și per stat membru, începând cu anul calendaristic întreg care urmează după cel în care intră în vigoare prezenta directivă. Statele membre furnizează date alternative sau suplimentare privind vânzările, după caz, pentru a se asigura că informațiile privind volumul vânzărilor solicitate în temeiul prezentului alineat sunt fiabile și complete. | (4)   Statele membre solicită fabricanților și importatorilor să transmită studii interne și externe de care dispun cu privire la cercetarea pieței și preferințele diverselor grupuri de consumatori, incluzând tinerii
  și fumătorii cronici care fumează foarte mult
  , referitoare la ingrediente și emisii
  , precum și sintezele de lucru cu privire la studiile de piață pe care le realizează pentru lansarea de produse noi
  . De asemenea, statele membre solicită fabricanților și importatorilor să raporteze volumul anual al vânzărilor per produs, raportate în număr de țigarete sau de kilograme și per stat membru, începând cu anul calendaristic întreg care urmează după cel în care intră în vigoare prezenta directivă. Statele membre furnizează date alternative sau suplimentare privind vânzările, după caz, pentru a se asigura că informațiile privind volumul vânzărilor solicitate în temeiul prezentului alineat sunt fiabile și complete. |
| (5)   Toate datele și informațiile de transmis către și de către statele membre în temeiul prezentului articol sunt furnizate în format electronic. Statele membre stochează informațiile în format electronic și asigură Comisiei accesul la informații în orice moment. Alte state membre au acces la aceste informații în urma unei cereri motivate. Statele membre și Comisia se asigură că secrete comerciale și alte informații confidențiale sunt tratate în mod confidențial. | (5)   Toate datele și informațiile de transmis către și de către statele membre în temeiul prezentului articol sunt furnizate în format electronic. Statele membre stochează informațiile în format electronic și asigură Comisiei accesul la informații în orice moment. Alte state membre au acces la aceste informații în urma unei cereri motivate. Statele membre și Comisia se asigură că secrete comerciale și alte informații confidențiale sunt tratate în mod confidențial. |
| | (5a)
     
  Comisia analizează toate informațiile prezentate în temeiul prezentului articol (în special informațiile legate de potențialul de a provoca dependență și toxicitatea ingredientelor, cercetarea de piață și datele legate de vânzări) și prezintă periodic un raport Parlamentului European și Consiliului în care rezumă principalele constatări. |
| | (5b)
     
  În vederea aprobării aditivilor în conformitate cu articolul 6 alineatul (10a), se ține seama de informațiile colectate în temeiul prezentului articol. |
| (6)   Taxele practicate de statele membre pentru primirea, stocarea, prelucrarea, analizarea și publicarea informațiilor transmise lor în temeiul prezentului articol
  , dacă este cazul, nu depășesc costurile aferente activităților respective
  . | (6)   Taxele practicate de statele membre pentru primirea, stocarea, prelucrarea, analizarea și publicarea informațiilor transmise lor în temeiul prezentului articol
  sunt proporționale
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Statele membre solicită fabricanților și importatorilor de produse din tutun să transmită autorităților lor competente o listă care să conțină toate ingredientele, precum și cantitățile corespunzătoare, utilizate la fabricarea produselor din tutun, pentru fiecare denumire de marcă și pentru fiecare tip, precum și emisiile și cantitățile
  lor
  . Fabricanții sau importatorii informează și autoritățile competente din statele membre în cauză în cazul în care compoziția unui produs este modificată astfel încât afectează informațiile furnizate în temeiul prezentului articol. Informațiile solicitate în temeiul prezentului articol se transmit înainte de introducerea pe piață a unui nou produs din tutun sau a unuia modificat.

(1)   Statele membre solicită fabricanților și importatorilor de produse din tutun să transmită autorităților lor competente o listă care să conțină toate ingredientele, precum și cantitățile corespunzătoare, utilizate la fabricarea produselor din tutun, pentru fiecare denumire de marcă și pentru fiecare tip, precum și emisiile și cantitățile
  rezultate în urma utilizării avute în vedere
  . Fabricanții sau importatorii informează autoritățile competente din statele membre în cauză și în cazul în care compoziția unui produs este modificată astfel încât afectează informațiile furnizate în temeiul prezentului articol. Informațiile solicitate în temeiul prezentului articol se transmit înainte de introducerea pe piață a unui nou produs din tutun sau a unuia modificat.

Lista este însoțită de o declarație care descrie motivele pentru care aceste ingrediente au fost incluse în respectivele produse din tutun. Lista indică statutul lor, inclusiv dacă ingredientele au fost sau nu înregistrate în temeiul Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), precum și clasificarea lor în temeiul Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor. Lista este însoțită și de datele toxicologice de care fabricantul sau importatorul dispune cu privire la aceste ingrediente, în formă arsă sau nearsă după caz, menționându-se în special efectele lor asupra sănătății consumatorilor și ținând cont, inter alia, de orice efecte de dependență. Lista este întocmită în ordinea descrescătoare a greutății fiecărui ingredient inclus în produs. Fabricanții și importatorii indică alte metode de măsurare decât cele utilizate pentru gudron, nicotină și monoxid de carbon, precum și pentru emisii menționate la articolul 4 alineatul (4). Statele membre pot solicita, de asemenea, ca fabricanții sau importatorii să efectueze alte teste care ar putea fi stabilite de autoritățile naționale competente pentru a evalua efectele substanțelor asupra sănătății, luând în considerare, inter alia, potențialul de dependență și toxicitatea lor.

Lista este însoțită de o declarație care descrie motivele pentru care aceste ingrediente au fost incluse în respectivele produse din tutun. Lista indică statutul lor, inclusiv dacă ingredientele au fost sau nu înregistrate în temeiul Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), precum și clasificarea lor în temeiul Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor. Lista este însoțită și de datele toxicologice de care producătorul sau importatorul dispune cu privire la aceste ingrediente, în formă arsă și nearsă dup caz
  , care sunt cel puțin suficiente pentru clasificarea respectivelor substanțe în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1272/2008
  , menționându-se în special efectele lor asupra sănătății consumatorilor și ținând cont, inter alia, de orice efecte de dependență. Lista este întocmită în ordinea descrescătoare a greutății fiecărui ingredient inclus în produs. Fabricanții și importatorii indică alte metode de măsurare decât cele utilizate pentru gudron, nicotină și monoxid de carbon, precum și pentru emisii menționate la articolul 4 alineatul (4). Statele membre pot solicita, de asemenea, ca fabricanții sau importatorii să efectueze alte teste care ar putea fi stabilite de autoritățile naționale competente pentru a evalua efectele substanțelor asupra sănătății, luând în considerare, inter alia, potențialul de dependență și toxicitatea lor.

(2)   Statele membre asigură difuzarea informațiilor transmise în conformitate cu alineatul (1) pe un site internet
  dedicat
  , care este accesibil publicului general. În acest sens, statele membre țin seama în mod corespunzător de necesitatea de a proteja informațiile care constituie un secret comercial.

(2)   Statele membre asigură difuzarea informațiilor transmise în conformitate cu alineatul (1) pe un site internet, care este accesibil publicului general. În acest sens, statele membre țin seama în mod corespunzător de necesitatea de a proteja informațiile care constituie un secret comercial.

(3)   Comisia, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, stabilește, și dacă este necesar, actualizează formatul de transmitere și difuzare a informațiilor precizate la alineatele (1) și (2). Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 21.

(3)   Comisia, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, stabilește, și dacă este necesar, actualizează formatul de transmitere și difuzare a informațiilor precizate la alineatele (1) și (2). Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 21.

(4)   Statele membre solicită fabricanților și importatorilor să transmită studii interne și externe de care dispun cu privire la cercetarea pieței și preferințele diverselor grupuri de consumatori, incluzând tinerii, referitoare la ingrediente și emisii. De asemenea, statele membre solicită fabricanților și importatorilor să raporteze volumul anual al vânzărilor per produs, raportate în număr de țigarete sau de kilograme și per stat membru, începând cu anul calendaristic întreg care urmează după cel în care intră în vigoare prezenta directivă. Statele membre furnizează date alternative sau suplimentare privind vânzările, după caz, pentru a se asigura că informațiile privind volumul vânzărilor solicitate în temeiul prezentului alineat sunt fiabile și complete.

(4)   Statele membre solicită fabricanților și importatorilor să transmită studii interne și externe de care dispun cu privire la cercetarea pieței și preferințele diverselor grupuri de consumatori, incluzând tinerii
  și fumătorii cronici care fumează foarte mult
  , referitoare la ingrediente și emisii
  , precum și sintezele de lucru cu privire la studiile de piață pe care le realizează pentru lansarea de produse noi
  . De asemenea, statele membre solicită fabricanților și importatorilor să raporteze volumul anual al vânzărilor per produs, raportate în număr de țigarete sau de kilograme și per stat membru, începând cu anul calendaristic întreg care urmează după cel în care intră în vigoare prezenta directivă. Statele membre furnizează date alternative sau suplimentare privind vânzările, după caz, pentru a se asigura că informațiile privind volumul vânzărilor solicitate în temeiul prezentului alineat sunt fiabile și complete.

(5)   Toate datele și informațiile de transmis către și de către statele membre în temeiul prezentului articol sunt furnizate în format electronic. Statele membre stochează informațiile în format electronic și asigură Comisiei accesul la informații în orice moment. Alte state membre au acces la aceste informații în urma unei cereri motivate. Statele membre și Comisia se asigură că secrete comerciale și alte informații confidențiale sunt tratate în mod confidențial.

(5)   Toate datele și informațiile de transmis către și de către statele membre în temeiul prezentului articol sunt furnizate în format electronic. Statele membre stochează informațiile în format electronic și asigură Comisiei accesul la informații în orice moment. Alte state membre au acces la aceste informații în urma unei cereri motivate. Statele membre și Comisia se asigură că secrete comerciale și alte informații confidențiale sunt tratate în mod confidențial.

(5a)
     
  Comisia analizează toate informațiile prezentate în temeiul prezentului articol (în special informațiile legate de potențialul de a provoca dependență și toxicitatea ingredientelor, cercetarea de piață și datele legate de vânzări) și prezintă periodic un raport Parlamentului European și Consiliului în care rezumă principalele constatări.

(5b)
     
  În vederea aprobării aditivilor în conformitate cu articolul 6 alineatul (10a), se ține seama de informațiile colectate în temeiul prezentului articol.

(6)   Taxele practicate de statele membre pentru primirea, stocarea, prelucrarea, analizarea și publicarea informațiilor transmise lor în temeiul prezentului articol
  , dacă este cazul, nu depășesc costurile aferente activităților respective
  .

(6)   Taxele practicate de statele membre pentru primirea, stocarea, prelucrarea, analizarea și publicarea informațiilor transmise lor în temeiul prezentului articol
  sunt proporționale
  .

Amendamentele 50, 87 şi 95

Propunere de directivă

Articolul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   
  Statele membre interzic introducerea pe piață a produselor din tutun cu o aromă caracteristică. | (1)
     
  Aditivii sunt folosiți în produsele din tutun numai dacă sunt autorizați în conformitate cu prezenta directivă. Aditivii autorizați sunt incluși în lista care figurează în anexa [-I]. De asemenea, toate condițiile sau restricțiile privind utilizarea aditivilor autorizați sunt menționate în listă. Este interzisă introducerea pe piață a produselor din tutun care conțin aditivi care nu sunt menționați în anexa [-I] sau care nu sunt utilizați în conformitate cu toate condițiile sau restricțiile stabilite în respectiva anexă. |
| | Următorii aditivi nu pot fi autorizați: |
| | (a) | vitamine și alți aditivi care creează impresia că un produs din tutun are un efect benefic asupra sănătății sau prezintă riscuri mai mici pentru sănătate; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   
  Statele membre interzic introducerea pe piață a produselor din tutun cu o aromă caracteristică.

(1)
     
  Aditivii sunt folosiți în produsele din tutun numai dacă sunt autorizați în conformitate cu prezenta directivă. Aditivii autorizați sunt incluși în lista care figurează în anexa [-I]. De asemenea, toate condițiile sau restricțiile privind utilizarea aditivilor autorizați sunt menționate în listă. Este interzisă introducerea pe piață a produselor din tutun care conțin aditivi care nu sunt menționați în anexa [-I] sau care nu sunt utilizați în conformitate cu toate condițiile sau restricțiile stabilite în respectiva anexă.

Următorii aditivi nu pot fi autorizați:

(a)

vitamine și alți aditivi care creează impresia că un produs din tutun are un efect benefic asupra sănătății sau prezintă riscuri mai mici pentru sănătate;

| (b) | cafeină și taurină și alți aditivi și compuși stimulanți care sunt asociați cu energia și vitalitatea; |
| --- | --- |

(b)

cafeină și taurină și alți aditivi și compuși stimulanți care sunt asociați cu energia și vitalitatea;

| (c) | aditivi cu proprietăți colorante pentru emisii; |
| --- | --- |

(c)

aditivi cu proprietăți colorante pentru emisii;

| (d) | aditivii care îndeplinesc criteriile de clasificare ca substanțe periculoase în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 sau care produc astfel de substanțe în urma arderii; |
| --- | --- |

(d)

aditivii care îndeplinesc criteriile de clasificare ca substanțe periculoase în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 sau care produc astfel de substanțe în urma arderii;

| (e) | aditivi care, prin utilizare, imprimă o aromă caracteristică. |
| --- | --- |

(e)

aditivi care, prin utilizare, imprimă o aromă caracteristică.

| (f) | aditivi care cresc la momentul consumului efectele toxice sau potențialul de dependență al unui produs din tutun. |
| --- | --- |

(f)

aditivi care cresc la momentul consumului efectele toxice sau potențialul de dependență al unui produs din tutun.

Fără a aduce atingere literei (e) de la paragraful anterior, în cazul în care un anumit aditiv sau o combinație a acestuia imprimă în mod tipic o aromă caracteristică atunci când depășește un anumit nivel de prezență sau de concentrație, aditivul sau aditivii respectivi pot fi autorizați cu condiția stabilirii unor niveluri maxime permise.

Fără a aduce atingere literei (f) de la al doilea paragraf, în cazul în care un anumit aditiv amplifică la momentul consumului efectele toxice sau potențialul de dependență al unui produs din tutun numai atunci când depășește un anumit nivel de prezență sau de concentrație, inclusiv marjele de siguranță standard, aditivul respectiv poate fi autorizat cu condiția stabilirii unor niveluri maxime permise.

Statele membre nu interzic utilizarea aditivilor
  care sunt esențiali pentru fabricarea produselor din tutun, în măsura în care aditivii nu imprimă unui produs o aromă caracteristică.

Aditivii
  care sunt esențiali pentru fabricarea produselor din tutun
  pot fi autorizați
  , în măsura în care aditivii nu imprimă unui produs o aromă caracteristică.
  Se consideră că reconstituirea compușilor zaharoși în produsele din tutun până la niveluri prezente în frunzele de tutun înainte de recoltare nu imprimă o aromă caracteristică.

Statele membre notifică Comisiei măsurile luate în temeiul prezentului alineat.

(2)
     
  Comisia, la cererea unui stat membru sau din proprie inițiativă, stabilește prin intermediul unor acte de punere în aplicare dacă un produs din tutun intră sau nu sub incidența alineatului (1). Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 21.

Comisia adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, reglementări uniforme privind procedurile pentru a determina dacă un produs din tutun intră sau nu sub incidența alineatului (1). Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 21.

(3)
     
  În cazul în care experiența dobândită în aplicarea alineatelor (1) și (2) arată că un anumit aditiv sau o combinație a acestora imprimă în mod tipic o aromă caracteristică atunci când depășește un anumit nivel de prezență sau de concentrație, Comisia are competența să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 22 pentru a stabili niveluri maxime pentru aditivii respectivi sau pentru combinația de aditivi care cauzează aroma caracteristică.

(4)
     
  Statele membre interzic utilizarea următorilor aditivi în produsele din tutun:

| (a) | vitamine și alți aditivi care creează impresia că un produs din tutun are un efect benefic asupra sănătății sau prezintă riscuri mai mici pentru sănătate sau |
| --- | --- |

(a)

vitamine și alți aditivi care creează impresia că un produs din tutun are un efect benefic asupra sănătății sau prezintă riscuri mai mici pentru sănătate sau

| (b) | cafeină și taurină și alți aditivi și compuși stimulanți care sunt asociați cu energia și vitalitatea sau |
| --- | --- |

(b)

cafeină și taurină și alți aditivi și compuși stimulanți care sunt asociați cu energia și vitalitatea sau

| (c) | aditivi cu proprietăți colorante pentru emisii. |
| --- | --- |

(c)

aditivi cu proprietăți colorante pentru emisii.

(5)   
  Statele membre interzic
  utilizarea de arome în componentele produselor din tutun, cum ar fi filtrele, hârtiile, ambalajele, capsulele sau caracteristicile tehnice care permit modificarea aromei sau a densității fumului. Filtrele și capsulele nu conțin tutun.

(5)   Utilizarea de arome în componentele produselor din tutun, cum ar fi filtrele, hârtiile, ambalajele, capsulele sau caracteristicile tehnice care permit modificarea aromei sau a densității fumului
  este interzisă
  . Filtrele și capsulele nu conțin tutun.

(6)   
  Statele membre se asigură că dispozițiile sau condițiile stipulate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 sunt aplicate produselor din tutun în mod corespunzător.

(7)
     
  Statele membre, pe baza unor dovezi științifice, interzic introducerea pe piață a produselor din tutun care conțin aditivi în cantități care cresc în mod apreciabil la momentul consumului efectele toxice sau potențialul de dependență al unui produs din tutun.

Statele membre notifică Comisiei măsurile luate în temeiul prezentului alineat.

(8)
     
  Comisia, la cererea unui stat membru sau din proprie inițiativă, stabilește prin intermediul unui act de punere în aplicare dacă un produs din tutun intră sau nu sub incidența alineatului (7). Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 21 și se bazează pe cele mai recente dovezi științifice.

(9)
     
  În cazul în care dovezile științifice și experiența dobândită în aplicarea dispozițiilor de la alineatele (7) și (8) indică faptul că un anumit aditiv sau o anumită cantitate de aditiv amplifică în mod apreciabil la momentul consumului efectul toxic sau potențialul de dependență al unui produs din tutun, Comisia are competența să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 22 pentru a stabili niveluri maxime pentru aditivii respectivi.

(10)   Produsele din tutun altele decât țigaretele, tutunul de rulat și
  produsele din tutun nefumigene
  sunt exonerate de
  obligațiile menționate la alineatele
  (1) și (5). Comisia are competența să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 22 pentru a anula această exonerare în cazul în care există o modificare substanțială a circumstanțelor, astfel cum este stabilit într-un raport al Comisiei.

(10)   Produsele din tutun altele decât țigaretele, tutunul de rulat și
  tutunul pentru narghilea
  sunt exonerate de
  la aplicarea dispozițiilor alineatului
  (1)
  al doilea paragraf litera (e)
  și
  ale alineatului
  (5). Comisia are competența să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 22 pentru a anula această exonerare în cazul în care există o modificare substanțială a circumstanțelor, astfel cum este stabilit într-un raport al Comisiei.

(10a)
     
  Pentru a obține autorizarea unui aditiv, fabricanții și importatorii adresează o solicitare Comisiei. Solicitarea este însoțită de următoarele elemente:

| (a) | numele sau denumirea întreprinderii și domiciliul stabil al solicitantului; |
| --- | --- |

(a)

numele sau denumirea întreprinderii și domiciliul stabil al solicitantului;

| (b) | denumirea chimică a aditivului; |
| --- | --- |

(b)

denumirea chimică a aditivului;

| (c) | funcția aditivului și cantitatea maximă care poate fi folosită per țigaretă; |
| --- | --- |

(c)

funcția aditivului și cantitatea maximă care poate fi folosită per țigaretă;

| (d) | dovezi clare bazate de date științifice potrivit cărora aditivul nu intră sub incidența niciunuia dintre criteriile de excludere menționate în prezentul articol. |
| --- | --- |

(d)

dovezi clare bazate de date științifice potrivit cărora aditivul nu intră sub incidența niciunuia dintre criteriile de excludere menționate în prezentul articol.

Comisia poate solicita comitetului științific relevant să se pronunțe dacă aditivul în cauză intră sub incidența vreunuia dintre criteriile de excludere menționate în prezentul articol ca atare sau numai într-o anumită concentrație. Comisia ia o decizie cu privire la solicitare după primirea acesteia.

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 22, pentru a autoriza aditivul, cu nivelurile maxime permise, dacă este cazul, și pentru a modifica în mod corespunzător anexa [-I].

(10b)
     
  Utilizarea mentolului în toate formele sale comerciale cunoscute la data publicării prezentei directive este exceptată de la aplicarea prezentului articol pentru o perioadă de 5 ani de la data menționată la articolul 25 alineatul (1).

(10c)
     
  Tutunul pentru uz oral (snus) este exonerat de la dispozițiile prevăzute la prezentul articol.

(10d)
     
  Prezentul articol nu aduce atingere aplicării dispozițiilor relevante ale Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 sau a tuturor condițiilor stabilite în temeiul respectivului regulament produselor din tutun.

(10e)
     
  Prezentul articol se aplică de la ...

   (*)

  .

Amendamentul 51

Propunere de directivă

Articolul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Fiecare pachet unitar de produse din tutun și orice ambalaj exterior poartă avertismente de sănătate în limba sau în limbile oficiale ale statului membru în care produsul este introdus pe piață. | (1)   Fiecare pachet unitar de produse din tutun și orice ambalaj exterior poartă avertismente de sănătate în limba sau în limbile oficiale ale statului membru în care produsul este introdus pe piață. |
| (2)   Avertismentele de sănătate ocupă întreaga suprafață rezervată lor și nu fac obiectul unor comentarii, parafrazări sau trimiteri, sub nicio formă. | (2)   Avertismentele de sănătate ocupă întreaga suprafață rezervată lor și nu fac obiectul unor comentarii, parafrazări sau trimiteri, sub nicio formă. |
| (3)   Pentru a asigura integritatea grafică și vizibilitatea avertismentelor de sănătate, acestea sunt tipărite astfel încât să nu poată fi îndepărtate, indelebil și în niciun fel ascunse sau întrerupte, inclusiv prin intermediul timbrelor fiscale, marcajelor de preț, marcajelor de urmărire și trasare, caracteristicilor de securitate sau orice tip de înfășurare, pungă, învelitoare, cutie sau alt dispozitiv sau prin deschiderea pachetului unitar. | (3)   Pentru a asigura integritatea grafică și vizibilitatea avertismentelor de sănătate, acestea sunt tipărite astfel încât să nu poată fi îndepărtate, indelebil și în niciun fel ascunse sau întrerupte, inclusiv prin intermediul timbrelor fiscale, marcajelor de preț, marcajelor de urmărire și trasare, caracteristicilor de securitate sau orice tip de înfășurare, pungă, învelitoare, cutie sau alt dispozitiv sau prin deschiderea pachetului unitar.
  În cazul produselor din tutun altele decât țigaretele, tutunul de rulat, tutunul pentru narghilea și produsele din tutun nefumigene, avertismentele de sănătate pot fi aplicate prin intermediul autocolantelor, cu condiția ca aceste autocolante să nu poată fi îndepărtate. |
| (4)   Statele membre se asigură că avertismentele de sănătate de pe principalele suprafețe ale pachetului unitar sau ale oricărui ambalaj exterior sunt integral vizibile, inclusiv prin faptul că nu sunt ascunse parțial sau total sau întrerupte prin înfășurări, pungi, învelitori, cutii sau alte dispozitive atunci când produsele din tutun sunt introduse pe piață. | (4)   Statele membre se asigură că avertismentele de sănătate de pe
  câmpurile vizuale ale tuturor părților
  pachetului unitar sau
  ale
  oricărui ambalaj exterior sunt integral vizibile, inclusiv prin faptul că nu sunt ascunse parțial sau total sau întrerupte prin înfășurări, pungi, învelitori, cutii sau alte dispozitive atunci când produsele din tutun sunt introduse pe piață. |
| (5)   Avertismentele de sănătate nu ascund sau întrerup în nici un fel timbrele fiscale, marcajele de preț, marcajele de urmărire și trasare sau caracteristicile de securitate de pe pachetele unitare. | (5)   Avertismentele de sănătate nu ascund sau întrerup în nici un fel timbrele fiscale, marcajele de preț, marcajele de urmărire și trasare sau caracteristicile de securitate de pe pachetele unitare. |
| (6)   Statele membre nu măresc dimensiunea avertismentelor de sănătate, nici chiar prin introducerea unei obligații de a înconjura avertismentele de sănătate cu un chenar. Dimensiunea efectivă a avertismentelor de sănătate se calculează în raport cu suprafața pe care sunt plasate înaintea deschiderii pachetului unitar. | (6)   Statele membre nu măresc dimensiunea avertismentelor de sănătate, nici chiar prin introducerea unei obligații de a înconjura avertismentele de sănătate cu un chenar. Dimensiunea efectivă a avertismentelor de sănătate se calculează în raport cu suprafața pe care sunt plasate înaintea deschiderii pachetului unitar. |
| (7)   Imaginile de pe pachetele unitare și de pe orice ambalaj exterior care vizează consumatorii din Uniune sunt în conformitate cu dispozițiile prezentului capitol. | (7)   Imaginile de pe pachetele unitare și de pe orice ambalaj exterior care vizează consumatorii din Uniune sunt în conformitate cu dispozițiile prezentului capitol. |
| | (7a)
     
  Reglementarea altor aspecte privind pachetul nu intră sub incidența domeniului de aplicare al prezentei directive. |
| | (7b)
     
  Pachetul unitar și ambalajul care îl cuprinde nu include bonuri care oferă reduceri, distribuție gratuită sau oferte de tipul „două produse pentru prețul unuia singur” care să implice vreun tip de produs din tutun vizat de prezenta directivă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Fiecare pachet unitar de produse din tutun și orice ambalaj exterior poartă avertismente de sănătate în limba sau în limbile oficiale ale statului membru în care produsul este introdus pe piață.

(1)   Fiecare pachet unitar de produse din tutun și orice ambalaj exterior poartă avertismente de sănătate în limba sau în limbile oficiale ale statului membru în care produsul este introdus pe piață.

(2)   Avertismentele de sănătate ocupă întreaga suprafață rezervată lor și nu fac obiectul unor comentarii, parafrazări sau trimiteri, sub nicio formă.

(2)   Avertismentele de sănătate ocupă întreaga suprafață rezervată lor și nu fac obiectul unor comentarii, parafrazări sau trimiteri, sub nicio formă.

(3)   Pentru a asigura integritatea grafică și vizibilitatea avertismentelor de sănătate, acestea sunt tipărite astfel încât să nu poată fi îndepărtate, indelebil și în niciun fel ascunse sau întrerupte, inclusiv prin intermediul timbrelor fiscale, marcajelor de preț, marcajelor de urmărire și trasare, caracteristicilor de securitate sau orice tip de înfășurare, pungă, învelitoare, cutie sau alt dispozitiv sau prin deschiderea pachetului unitar.

(3)   Pentru a asigura integritatea grafică și vizibilitatea avertismentelor de sănătate, acestea sunt tipărite astfel încât să nu poată fi îndepărtate, indelebil și în niciun fel ascunse sau întrerupte, inclusiv prin intermediul timbrelor fiscale, marcajelor de preț, marcajelor de urmărire și trasare, caracteristicilor de securitate sau orice tip de înfășurare, pungă, învelitoare, cutie sau alt dispozitiv sau prin deschiderea pachetului unitar.
  În cazul produselor din tutun altele decât țigaretele, tutunul de rulat, tutunul pentru narghilea și produsele din tutun nefumigene, avertismentele de sănătate pot fi aplicate prin intermediul autocolantelor, cu condiția ca aceste autocolante să nu poată fi îndepărtate.

(4)   Statele membre se asigură că avertismentele de sănătate de pe principalele suprafețe ale pachetului unitar sau ale oricărui ambalaj exterior sunt integral vizibile, inclusiv prin faptul că nu sunt ascunse parțial sau total sau întrerupte prin înfășurări, pungi, învelitori, cutii sau alte dispozitive atunci când produsele din tutun sunt introduse pe piață.

(4)   Statele membre se asigură că avertismentele de sănătate de pe
  câmpurile vizuale ale tuturor părților
  pachetului unitar sau
  ale
  oricărui ambalaj exterior sunt integral vizibile, inclusiv prin faptul că nu sunt ascunse parțial sau total sau întrerupte prin înfășurări, pungi, învelitori, cutii sau alte dispozitive atunci când produsele din tutun sunt introduse pe piață.

(5)   Avertismentele de sănătate nu ascund sau întrerup în nici un fel timbrele fiscale, marcajele de preț, marcajele de urmărire și trasare sau caracteristicile de securitate de pe pachetele unitare.

(5)   Avertismentele de sănătate nu ascund sau întrerup în nici un fel timbrele fiscale, marcajele de preț, marcajele de urmărire și trasare sau caracteristicile de securitate de pe pachetele unitare.

(6)   Statele membre nu măresc dimensiunea avertismentelor de sănătate, nici chiar prin introducerea unei obligații de a înconjura avertismentele de sănătate cu un chenar. Dimensiunea efectivă a avertismentelor de sănătate se calculează în raport cu suprafața pe care sunt plasate înaintea deschiderii pachetului unitar.

(6)   Statele membre nu măresc dimensiunea avertismentelor de sănătate, nici chiar prin introducerea unei obligații de a înconjura avertismentele de sănătate cu un chenar. Dimensiunea efectivă a avertismentelor de sănătate se calculează în raport cu suprafața pe care sunt plasate înaintea deschiderii pachetului unitar.

(7)   Imaginile de pe pachetele unitare și de pe orice ambalaj exterior care vizează consumatorii din Uniune sunt în conformitate cu dispozițiile prezentului capitol.

(7)   Imaginile de pe pachetele unitare și de pe orice ambalaj exterior care vizează consumatorii din Uniune sunt în conformitate cu dispozițiile prezentului capitol.

(7a)
     
  Reglementarea altor aspecte privind pachetul nu intră sub incidența domeniului de aplicare al prezentei directive.

(7b)
     
  Pachetul unitar și ambalajul care îl cuprinde nu include bonuri care oferă reduceri, distribuție gratuită sau oferte de tipul „două produse pentru prețul unuia singur” care să implice vreun tip de produs din tutun vizat de prezenta directivă.

Amendamentul 52

Propunere de directivă

Articolul 8 – alineatele 1-3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Fiecare pachet unitar și orice ambalaj exterior de tutun pentru fumat poartă următorul avertisment general: | (1)   Fiecare pachet unitar și orice ambalaj exterior de tutun pentru fumat poartă următorul avertisment general: |
| Fumatul ucide – renunțați acum | Fumatul ucide – renunțați acum |
| (2)   Fiecare pachet unitar și orice ambalaj exterior de tutun pentru fumat poartă următorul mesaj de informare: | (2)   Fiecare pachet unitar și orice ambalaj exterior de tutun pentru fumat poartă următorul mesaj de informare: |
| Fumul de tutun conține peste 70 de substanțe care cauzează cancer | Fumul de tutun conține peste 70 de substanțe care cauzează cancer |
| (3)   Pentru pachetele de țigarete, avertismentul general și mesajul de informare se tipăresc pe fețele laterale ale pachetelor unitare. Aceste avertismente au o lățime minimă de 20 mm
  și o lungime minimă de 43 mm
  . Pentru tutunul de rulat, mesajul de informare este tipărit pe suprafața care devine vizibilă la deschiderea pachetului unitar. Atât avertismentul general, cât și mesajul de informare acoperă 50 % din suprafața pe care sunt tipărite. | (3)   Pentru pachetele de țigarete, avertismentul general și mesajul de informare se tipăresc pe fețele laterale ale pachetelor unitare
  cu caractere aldine Helvetica negre pe fond alb
  . Aceste avertismente au o lățime minimă de 20 mm. Pentru tutunul de rulat
  în pungi
  , mesajul de informare este tipărit pe suprafața care devine vizibilă la deschiderea pachetului unitar
  , pentru recipientele cilindrice avertismente sunt tipărite pe capac și pentru recipientele cuboide avertismente sunt tipărite pe părțile laterale
  . Atât avertismentul general, cât și mesajul de informare acoperă 50 % din suprafața pe care sunt tipărite. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Fiecare pachet unitar și orice ambalaj exterior de tutun pentru fumat poartă următorul avertisment general:

(1)   Fiecare pachet unitar și orice ambalaj exterior de tutun pentru fumat poartă următorul avertisment general:

Fumatul ucide – renunțați acum

Fumatul ucide – renunțați acum

(2)   Fiecare pachet unitar și orice ambalaj exterior de tutun pentru fumat poartă următorul mesaj de informare:

(2)   Fiecare pachet unitar și orice ambalaj exterior de tutun pentru fumat poartă următorul mesaj de informare:

Fumul de tutun conține peste 70 de substanțe care cauzează cancer

Fumul de tutun conține peste 70 de substanțe care cauzează cancer

(3)   Pentru pachetele de țigarete, avertismentul general și mesajul de informare se tipăresc pe fețele laterale ale pachetelor unitare. Aceste avertismente au o lățime minimă de 20 mm
  și o lungime minimă de 43 mm
  . Pentru tutunul de rulat, mesajul de informare este tipărit pe suprafața care devine vizibilă la deschiderea pachetului unitar. Atât avertismentul general, cât și mesajul de informare acoperă 50 % din suprafața pe care sunt tipărite.

(3)   Pentru pachetele de țigarete, avertismentul general și mesajul de informare se tipăresc pe fețele laterale ale pachetelor unitare
  cu caractere aldine Helvetica negre pe fond alb
  . Aceste avertismente au o lățime minimă de 20 mm. Pentru tutunul de rulat
  în pungi
  , mesajul de informare este tipărit pe suprafața care devine vizibilă la deschiderea pachetului unitar
  , pentru recipientele cilindrice avertismente sunt tipărite pe capac și pentru recipientele cuboide avertismente sunt tipărite pe părțile laterale
  . Atât avertismentul general, cât și mesajul de informare acoperă 50 % din suprafața pe care sunt tipărite.

Amendamentul 96

Propunere de directivă

Articolul 8 – alineatul 4 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | pentru a defini poziția, formatul, dispoziția și aspectul avertismentelor de sănătate menționate în prezentul articol, inclusiv tipul de caractere și culoarea de fond. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(b)

pentru a defini poziția, formatul, dispoziția și aspectul avertismentelor de sănătate menționate în prezentul articol, inclusiv tipul de caractere și culoarea de fond.

eliminat

Amendamentele 168 şi 181

Propunere de directivă

Articolul 9 – alineatul 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | acoperă
  75 %
  din aria externă atât a suprafeței anterioare, cât și a celei posterioare, ale pachetului unitar și ale oricărui ambalaj exterior; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(c)

acoperă
  75 %
  din aria externă atât a suprafeței anterioare, cât și a celei posterioare, ale pachetului unitar și ale oricărui ambalaj exterior;

| (c) | acoperă
  65 %
  din aria externă atât a suprafeței anterioare, cât și a celei posterioare, ale pachetului unitar și ale oricărui ambalaj exterior; |
| --- | --- |

(c)

acoperă
  65 %
  din aria externă atât a suprafeței anterioare, cât și a celei posterioare, ale pachetului unitar și ale oricărui ambalaj exterior;

Amendamentul 111

Propunere de directivă

Articolul 9 – alineatul 1 – litera g – punctul i

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (i) | lungimea: minimum
  64
   mm; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(i)

lungimea: minimum
  64
   mm;

| (i) | lungimea: minimum
  50
   mm; |
| --- | --- |

(i)

lungimea: minimum
  50
   mm;

Amendamentele 100, 112, 141 şi 182

Propunere de directivă

Articolul 9alineatul 1 – litera g – punctul ii

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (ii) | lățimea: minimum
  55 mm
  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ii)

lățimea: minimum
  55 mm
  ;

| (ii) | lățime: minimum
  52 mm
  ; |
| --- | --- |

(ii)

lățime: minimum
  52 mm
  ;

Amendamentul 54

Propunere de directivă

Articolul 9 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Avertismentele de sănătate combinate se împart în trei seturi, rotite anual. Statele membre se asigură că fiecare avertisment de sănătate combinat este afișat, pe cât posibil, în număr egal pe fiecare marcă. | (2)   Avertismentele de sănătate combinate se împart în trei seturi, rotite anual. Statele membre se asigură că fiecare avertisment de sănătate combinat
  , disponibil pentru a fi utilizat într-un an dat,
  este afișat, pe cât posibil, în număr egal pe fiecare marcă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Avertismentele de sănătate combinate se împart în trei seturi, rotite anual. Statele membre se asigură că fiecare avertisment de sănătate combinat este afișat, pe cât posibil, în număr egal pe fiecare marcă.

(2)   Avertismentele de sănătate combinate se împart în trei seturi, rotite anual. Statele membre se asigură că fiecare avertisment de sănătate combinat
  , disponibil pentru a fi utilizat într-un an dat,
  este afișat, pe cât posibil, în număr egal pe fiecare marcă.

Amendamentul 101

Propunere de directivă

Articolul 9 – alineatul 3 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | a defini poziția, formatul, dispoziția, aspectul, rotația și proporțiile avertismentelor de sănătate; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(c)

a defini poziția, formatul, dispoziția, aspectul, rotația și proporțiile avertismentelor de sănătate;

eliminat

Amendamentul 55

Propunere de directivă

Articolul 9 – alineatul 3 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | a stabili, prin derogare de la articolul 7 alineatul (3), condițiile în care avertismentele de sănătate pot fi rupte la deschiderea pachetului unitar într-un mod care să asigure integritatea grafică și vizibilitate textului, a fotografiilor și a informațiilor referitoare la renunțare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(d)

a stabili, prin derogare de la articolul 7 alineatul (3), condițiile în care avertismentele de sănătate pot fi rupte la deschiderea pachetului unitar într-un mod care să asigure integritatea grafică și vizibilitate textului, a fotografiilor și a informațiilor referitoare la renunțare.

eliminat

Amendamentul 56

Propunere de directivă

Articolul 10 – alineatele 1-4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Etichetarea tutunului pentru fumat altul decât țigaretele
  și de
  tutunul de rulat | Etichetarea tutunului pentru fumat altul decât țigaretele, tutunul de rulat
  și tutunul pentru narghilea |
| (1)   Tutunul pentru fumat altul decât țigaretele
  și de
  tutunul de rulat este exonerat de obligațiile de a purta mesajul de informare menționat la articolul 8 alineatul (2) și avertismentele de sănătate combinate menționate la articolul 9. În plus față de avertismentul general specificat la articolul 8 alineatul (1), fiecare pachet unitar și orice ambalaj exterior al acestor produse poartă un avertisment scris inclus în lista din anexa I. Avertismentul general specificat la articolul 8 alineatul (1) include o trimitere la serviciile de renunțare, în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) litera (b). | (1)   Tutunul pentru fumat altul decât țigaretele, tutunul de rulat
  și tutunul pentru narghilea
  este exonerat de obligațiile de a purta mesajul de informare menționat la articolul 8 alineatul (2) și avertismentele de sănătate combinate menționate la articolul 9. În plus față de avertismentul general specificat la articolul 8 alineatul (1), fiecare pachet unitar și orice ambalaj exterior al acestor produse poartă un avertisment scris inclus în lista din anexa I. Avertismentul general specificat la articolul 8 alineatul (1) include o trimitere la serviciile de renunțare, în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) litera (b). |
| Avertismentul general este tipărit pe suprafața cea mai vizibilă a pachetului unitar și pe orice ambalaj exterior. Avertismentele scrise cuprinse în lista din anexa I se rotesc astfel încât să se garanteze apariția lor regulată. Aceste avertismente sunt tipărite pe cealaltă cea mai vizibilă suprafață a pachetului unitar și a oricărui ambalaj exterior. | Avertismentul general este tipărit pe suprafața cea mai vizibilă a pachetului unitar și pe orice ambalaj exterior. Avertismentele scrise cuprinse în lista din anexa I se rotesc astfel încât să se garanteze apariția lor regulată. Aceste avertismente sunt tipărite pe cealaltă cea mai vizibilă suprafață a pachetului unitar și a oricărui ambalaj exterior. |
| (2)   Avertismentul general menționat la alineatul (1) acoperă 30 % din aria exterioară a suprafeței corespunzătoare a pachetului unitar sau a oricărui ambalaj exterior. Acest procent este mărit la 32 % în cazul statelor membre cu două limbi oficiale și la 35 % în cazul statelor membre cu
  trei
  limbi oficiale. | (2)   Avertismentul general menționat la alineatul (1) acoperă 30 % din aria exterioară a suprafeței corespunzătoare a pachetului unitar sau a oricărui ambalaj exterior. Acest procent este mărit la 32 % în cazul statelor membre cu două limbi oficiale și la 35 % în cazul statelor membre cu
  mai mult de două
  limbi oficiale. |
| (3)   Avertismentul scris menționat la alineatul (1) acoperă 40 % din aria exterioară a suprafeței corespunzătoare a pachetului unitar sau a oricărui ambalaj exterior. Acest procent este mărit la 45 % în cazul statelor membre cu două limbi oficiale și la 50 % în cazul statelor membre cu
  trei
  limbi oficiale. | (3)   Avertismentul scris menționat la alineatul (1) acoperă 40 % din aria exterioară a suprafeței corespunzătoare a pachetului unitar sau a oricărui ambalaj exterior. Acest procent este mărit la 45 % în cazul statelor membre cu două limbi oficiale și la 50 % în cazul statelor membre cu
  mai mult de două
  limbi oficiale. |
| | (3a)
     
  În cazul pachetelor a căror parte cu maximă vizibilitate are o suprafață care depășește 75 cm2, avertismentele menționate la alineatele (2) și (3) trebuie însă să acopere o porțiune de cel puțin 22,5  cm2 pe fiecare parte. Această suprafață se majorează la 24 cm2 pentru statele membre cu două limbi oficiale și la 26,25  cm2 pentru statele membre cu trei limbi oficiale. |
| (4)   Avertismentul general și cel scris menționate la alineatul (1) sunt: | (4)   Avertismentul general și cel scris menționate la alineatul (1) sunt: |
| (a) | tipărite cu caractere Helvetica groase negre, pe fond alb. Pentru a ține cont de cerințele lingvistice, statele membre pot determina mărimea caracterelor, cu condiția ca mărimea caracterelor specificată în legislația lor să fie astfel încât să ocupe la maximum suprafața rezervată textului necesar; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Etichetarea tutunului pentru fumat altul decât țigaretele
  și de
  tutunul de rulat

Etichetarea tutunului pentru fumat altul decât țigaretele, tutunul de rulat
  și tutunul pentru narghilea

(1)   Tutunul pentru fumat altul decât țigaretele
  și de
  tutunul de rulat este exonerat de obligațiile de a purta mesajul de informare menționat la articolul 8 alineatul (2) și avertismentele de sănătate combinate menționate la articolul 9. În plus față de avertismentul general specificat la articolul 8 alineatul (1), fiecare pachet unitar și orice ambalaj exterior al acestor produse poartă un avertisment scris inclus în lista din anexa I. Avertismentul general specificat la articolul 8 alineatul (1) include o trimitere la serviciile de renunțare, în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) litera (b).

(1)   Tutunul pentru fumat altul decât țigaretele, tutunul de rulat
  și tutunul pentru narghilea
  este exonerat de obligațiile de a purta mesajul de informare menționat la articolul 8 alineatul (2) și avertismentele de sănătate combinate menționate la articolul 9. În plus față de avertismentul general specificat la articolul 8 alineatul (1), fiecare pachet unitar și orice ambalaj exterior al acestor produse poartă un avertisment scris inclus în lista din anexa I. Avertismentul general specificat la articolul 8 alineatul (1) include o trimitere la serviciile de renunțare, în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) litera (b).

Avertismentul general este tipărit pe suprafața cea mai vizibilă a pachetului unitar și pe orice ambalaj exterior. Avertismentele scrise cuprinse în lista din anexa I se rotesc astfel încât să se garanteze apariția lor regulată. Aceste avertismente sunt tipărite pe cealaltă cea mai vizibilă suprafață a pachetului unitar și a oricărui ambalaj exterior.

Avertismentul general este tipărit pe suprafața cea mai vizibilă a pachetului unitar și pe orice ambalaj exterior. Avertismentele scrise cuprinse în lista din anexa I se rotesc astfel încât să se garanteze apariția lor regulată. Aceste avertismente sunt tipărite pe cealaltă cea mai vizibilă suprafață a pachetului unitar și a oricărui ambalaj exterior.

(2)   Avertismentul general menționat la alineatul (1) acoperă 30 % din aria exterioară a suprafeței corespunzătoare a pachetului unitar sau a oricărui ambalaj exterior. Acest procent este mărit la 32 % în cazul statelor membre cu două limbi oficiale și la 35 % în cazul statelor membre cu
  trei
  limbi oficiale.

(2)   Avertismentul general menționat la alineatul (1) acoperă 30 % din aria exterioară a suprafeței corespunzătoare a pachetului unitar sau a oricărui ambalaj exterior. Acest procent este mărit la 32 % în cazul statelor membre cu două limbi oficiale și la 35 % în cazul statelor membre cu
  mai mult de două
  limbi oficiale.

(3)   Avertismentul scris menționat la alineatul (1) acoperă 40 % din aria exterioară a suprafeței corespunzătoare a pachetului unitar sau a oricărui ambalaj exterior. Acest procent este mărit la 45 % în cazul statelor membre cu două limbi oficiale și la 50 % în cazul statelor membre cu
  trei
  limbi oficiale.

(3)   Avertismentul scris menționat la alineatul (1) acoperă 40 % din aria exterioară a suprafeței corespunzătoare a pachetului unitar sau a oricărui ambalaj exterior. Acest procent este mărit la 45 % în cazul statelor membre cu două limbi oficiale și la 50 % în cazul statelor membre cu
  mai mult de două
  limbi oficiale.

(3a)
     
  În cazul pachetelor a căror parte cu maximă vizibilitate are o suprafață care depășește 75 cm2, avertismentele menționate la alineatele (2) și (3) trebuie însă să acopere o porțiune de cel puțin 22,5  cm2 pe fiecare parte. Această suprafață se majorează la 24 cm2 pentru statele membre cu două limbi oficiale și la 26,25  cm2 pentru statele membre cu trei limbi oficiale.

(4)   Avertismentul general și cel scris menționate la alineatul (1) sunt:

(4)   Avertismentul general și cel scris menționate la alineatul (1) sunt:

(a)

tipărite cu caractere Helvetica groase negre, pe fond alb. Pentru a ține cont de cerințele lingvistice, statele membre pot determina mărimea caracterelor, cu condiția ca mărimea caracterelor specificată în legislația lor să fie astfel încât să ocupe la maximum suprafața rezervată textului necesar;

| (a) | tipărite cu caractere Helvetica aldine negre, pe fond alb.
  Avertismentele pot fi aplicate cu ajutorul autocolantelor, cu condiția ca aceste autocolante să nu poată fi îndepărtate.
  Pentru a ține cont de cerințele lingvistice, statele membre pot determina mărimea caracterelor, cu condiția ca mărimea caracterelor specificată în legislația lor să fie astfel încât să ocupe la maximum suprafața rezervată textului necesar; |
| --- | --- |

(a)

tipărite cu caractere Helvetica aldine negre, pe fond alb.
  Avertismentele pot fi aplicate cu ajutorul autocolantelor, cu condiția ca aceste autocolante să nu poată fi îndepărtate.
  Pentru a ține cont de cerințele lingvistice, statele membre pot determina mărimea caracterelor, cu condiția ca mărimea caracterelor specificată în legislația lor să fie astfel încât să ocupe la maximum suprafața rezervată textului necesar;

| (b) | centrate în zona în care trebuie tipărite, paralel cu marginea superioară a pachetului unitar sau a oricărui ambalaj exterior; |
| --- | --- |

(b)

centrate în zona în care trebuie tipărite, paralel cu marginea superioară a pachetului unitar sau a oricărui ambalaj exterior;

| (b) | centrate în zona în care trebuie tipărite, paralel cu marginea superioară a pachetului unitar sau a oricărui ambalaj exterior; |
| --- | --- |

(b)

centrate în zona în care trebuie tipărite, paralel cu marginea superioară a pachetului unitar sau a oricărui ambalaj exterior;

| (c) | înconjurat de un chenar negru cu lățime de minimum 3 mm și de maximum 4 mm, în interiorul suprafeței rezervate pentru avertismentul scris. |
| --- | --- |

(c)

înconjurat de un chenar negru cu lățime de minimum 3 mm și de maximum 4 mm, în interiorul suprafeței rezervate pentru avertismentul scris.

| (c) | înconjurat de un chenar negru cu lățime de minimum 3 mm și de maximum 4 mm, în interiorul suprafeței rezervate pentru avertismentul scris. |
| --- | --- |

(c)

înconjurat de un chenar negru cu lățime de minimum 3 mm și de maximum 4 mm, în interiorul suprafeței rezervate pentru avertismentul scris.

Amendamentul 102

Propunere de directivă

Articolul 10 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5)
     
  Comisia are competența să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 22 pentru a anula exonerarea menționată la alineatul (1) în cazul în care există o modificare substanțială a circumstanțelor, astfel cum este stabilit într-un raport al Comisiei. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)
     
  Comisia are competența să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 22 pentru a anula exonerarea menționată la alineatul (1) în cazul în care există o modificare substanțială a circumstanțelor, astfel cum este stabilit într-un raport al Comisiei.

eliminat

Amendamentul 58

Propunere de directivă

Articolul 11 – alineatele 1-2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Fiecare pachet unitar și orice ambalaj exterior al produselor din tutun nefumigene poartă următorul avertisment de sănătate: | (1)   Fiecare pachet unitar și orice ambalaj exterior al produselor din tutun nefumigene poartă următorul avertisment de sănătate: |
| Acest produs din tutun
  poate dăuna
  sănătății dumneavoastră și generează dependență | Acest produs din tutun
  este nociv
  pentru sănătatea dumneavoastră și generează dependență |
| (2)   Avertismentul de sănătate menționat la alineatul (1) este în conformitate cu cerințele specificate la articolul 10 alineatul (4). În plus, avertismentul: | (2)   Avertismentul de sănătate menționat la alineatul (1) este în conformitate cu cerințele specificate la articolul 10 alineatul (4). În plus, avertismentul: |
| (a) | este tipărit pe cele două suprafețe cele mai mari ale pachetului unitar și ale oricărui ambalaj exterior; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Fiecare pachet unitar și orice ambalaj exterior al produselor din tutun nefumigene poartă următorul avertisment de sănătate:

(1)   Fiecare pachet unitar și orice ambalaj exterior al produselor din tutun nefumigene poartă următorul avertisment de sănătate:

Acest produs din tutun
  poate dăuna
  sănătății dumneavoastră și generează dependență

Acest produs din tutun
  este nociv
  pentru sănătatea dumneavoastră și generează dependență

(2)   Avertismentul de sănătate menționat la alineatul (1) este în conformitate cu cerințele specificate la articolul 10 alineatul (4). În plus, avertismentul:

(2)   Avertismentul de sănătate menționat la alineatul (1) este în conformitate cu cerințele specificate la articolul 10 alineatul (4). În plus, avertismentul:

(a)

este tipărit pe cele două suprafețe cele mai mari ale pachetului unitar și ale oricărui ambalaj exterior;

| (a) | este tipărit pe cele două suprafețe cele mai mari ale pachetului unitar și ale oricărui ambalaj exterior; |
| --- | --- |

(a)

este tipărit pe cele două suprafețe cele mai mari ale pachetului unitar și ale oricărui ambalaj exterior;

| (b) | acoperă 30 % din aria exterioară a suprafeței corespunzătoare a pachetului unitar sau a oricărui ambalaj exterior. Acest procent este mărit la 32 % în cazul statelor membre cu două limbi oficiale și la 35 % în cazul statelor membre cu
  trei
  limbi oficiale. |
| --- | --- |

(b)

acoperă 30 % din aria exterioară a suprafeței corespunzătoare a pachetului unitar sau a oricărui ambalaj exterior. Acest procent este mărit la 32 % în cazul statelor membre cu două limbi oficiale și la 35 % în cazul statelor membre cu
  trei
  limbi oficiale.

| (b) | acoperă 30 % din aria exterioară a suprafeței corespunzătoare a pachetului unitar sau a oricărui ambalaj exterior. Acest procent este mărit la 32 % în cazul statelor membre cu două limbi oficiale și la 35 % în cazul statelor membre cu
  mai mult de două
  limbi oficiale. |
| --- | --- |

(b)

acoperă 30 % din aria exterioară a suprafeței corespunzătoare a pachetului unitar sau a oricărui ambalaj exterior. Acest procent este mărit la 32 % în cazul statelor membre cu două limbi oficiale și la 35 % în cazul statelor membre cu
  mai mult de două
  limbi oficiale.

Amendamentul 59

Propunere de directivă

Articolul 11 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   Comisia are competența să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 22 pentru a adapta cerințele de la
  alineatele
  (1)
  și (2)
  , ținând cont de evoluțiile științifice și ale pieței. | (3)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 22 pentru a adapta cerințele de la
  alineatul
  (1), ținând cont de evoluțiile științifice și ale pieței. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   Comisia are competența să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 22 pentru a adapta cerințele de la
  alineatele
  (1)
  și (2)
  , ținând cont de evoluțiile științifice și ale pieței.

(3)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 22 pentru a adapta cerințele de la
  alineatul
  (1), ținând cont de evoluțiile științifice și ale pieței.

Amendamentele 60, 103 şi 153

Propunere de directivă

Articolul 12 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Etichetarea unui pachet unitar și a oricărui ambalaj exterior și a produsului din tutun însuși nu include niciun element sau caracteristică care: | (1)   Etichetarea unui pachet unitar și a oricărui ambalaj exterior și a produsului din tutun însuși
  și/sau a mărcii sale
  nu include niciun element sau caracteristică care: |
| (a) | promovează un produs din tutun prin mijloace care sunt false, înșelătoare, decepționante sau care pot determina o impresie eronată cu privire la caracteristicile, efectele asupra sănătății, pericolele sau emisiile lor; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Etichetarea unui pachet unitar și a oricărui ambalaj exterior și a produsului din tutun însuși nu include niciun element sau caracteristică care:

(1)   Etichetarea unui pachet unitar și a oricărui ambalaj exterior și a produsului din tutun însuși
  și/sau a mărcii sale
  nu include niciun element sau caracteristică care:

(a)

promovează un produs din tutun prin mijloace care sunt false, înșelătoare, decepționante sau care pot determina o impresie eronată cu privire la caracteristicile, efectele asupra sănătății, pericolele sau emisiile lor;

| (a) | promovează un produs din tutun
  și încurajează consumul acestuia
  prin mijloace care sunt false, înșelătoare, amăgitoare sau care pot determina o impresie eronată cu privire la caracteristicile, efectele asupra sănătății, riscurile sau emisiile lor
  . Etichetele nu includ nicio informație în legătură cu conținutul de nicotină, gudron sau monoxid de carbon
  ; |
| --- | --- |

(a)

promovează un produs din tutun
  și încurajează consumul acestuia
  prin mijloace care sunt false, înșelătoare, amăgitoare sau care pot determina o impresie eronată cu privire la caracteristicile, efectele asupra sănătății, riscurile sau emisiile lor
  . Etichetele nu includ nicio informație în legătură cu conținutul de nicotină, gudron sau monoxid de carbon
  ;

| (b) | sugerează că un anumit produs din tutun este mai puțin dăunător decât altele sau are efecte vitalizante, energizante, de vindecare, de întinerire, naturale, organice sau altfel de efecte pozitive pentru sănătate
  sau sociale
  ; |
| --- | --- |

(b)

sugerează că un anumit produs din tutun este mai puțin dăunător decât altele sau are efecte vitalizante, energizante, de vindecare, de întinerire, naturale, organice sau altfel de efecte pozitive pentru sănătate
  sau sociale
  ;

| (b) | sugerează că un anumit produs din tutun este mai puțin dăunător decât altele sau are efecte vitalizante, energizante, de vindecare, de întinerire, naturale, organice sau altfel de efecte pozitive pentru sănătate; |
| --- | --- |

(b)

sugerează că un anumit produs din tutun este mai puțin dăunător decât altele sau are efecte vitalizante, energizante, de vindecare, de întinerire, naturale, organice sau altfel de efecte pozitive pentru sănătate;

| (c) | se referă la aromă, gust, aromatizanți sau alți aditivi sau la absența acestora; |
| --- | --- |

(c)

se referă la aromă, gust, aromatizanți sau alți aditivi sau la absența acestora;

| (c) | se referă la aromă, gust, aromatizanți sau alți aditivi sau la absența acestora; |
| --- | --- |

(c)

se referă la aromă, gust, aromatizanți sau alți aditivi sau la absența acestora;

| (d) | se aseamănă cu un produs alimentar. |
| --- | --- |

(d)

se aseamănă cu un produs alimentar.

| (d) | se aseamănă cu un produs alimentar
  sau cosmetic; |
| --- | --- |

(d)

se aseamănă cu un produs alimentar
  sau cosmetic;

| (da) | vizează reducerea efectului unor componente dăunătoare ale fumului sau creșterea biodegradabilității produselor din tutun. |
| --- | --- |

(da)

vizează reducerea efectului unor componente dăunătoare ale fumului sau creșterea biodegradabilității produselor din tutun.

Amendamentele 104, 121 şi 148

Propunere de directivă

Articolul 12 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Elementele și caracteristicile interzise pot include, dar nu sunt limitate la, texte, simboluri, denumiri, mărci comerciale, semne figurative sau alte semne, culori înșelătoare, materiale inserate volante sau alte materiale suplimentare cum ar fi etichete adezive, autocolante, materiale inserate fixate, straturi care se raclează și învelitori sau care se referă la forma produsului din tutun în sine.
  Țigaretele cu un diametru mai mic de 7,5  mm sunt considerate înșelătoare. | (2)   Elementele și caracteristicile interzise pot include, dar nu sunt limitate la, texte, simboluri, denumiri, mărci comerciale, semne figurative sau alte semne, culori înșelătoare, materiale inserate volante sau alte materiale suplimentare cum ar fi etichete adezive, autocolante, materiale inserate fixate, straturi care se raclează și învelitori sau care se referă la forma produsului din tutun în sine. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Elementele și caracteristicile interzise pot include, dar nu sunt limitate la, texte, simboluri, denumiri, mărci comerciale, semne figurative sau alte semne, culori înșelătoare, materiale inserate volante sau alte materiale suplimentare cum ar fi etichete adezive, autocolante, materiale inserate fixate, straturi care se raclează și învelitori sau care se referă la forma produsului din tutun în sine.
  Țigaretele cu un diametru mai mic de 7,5  mm sunt considerate înșelătoare.

(2)   Elementele și caracteristicile interzise pot include, dar nu sunt limitate la, texte, simboluri, denumiri, mărci comerciale, semne figurative sau alte semne, culori înșelătoare, materiale inserate volante sau alte materiale suplimentare cum ar fi etichete adezive, autocolante, materiale inserate fixate, straturi care se raclează și învelitori sau care se referă la forma produsului din tutun în sine.

Amendamentul 61

Propunere de directivă

Articolul 12 – alineatul 2 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | În cazul țigaretelor cu filtru, hârtia care învelește filtrul este suficient de complexă pentru a preveni falsificarea produselor. În acest scop, ea are cel puțin următoarele caracteristici: |
| | (a) | culori tipografice vizibile de mai multe tipuri și fabricație prin imprimare intaglio; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În cazul țigaretelor cu filtru, hârtia care învelește filtrul este suficient de complexă pentru a preveni falsificarea produselor. În acest scop, ea are cel puțin următoarele caracteristici:

(a)

culori tipografice vizibile de mai multe tipuri și fabricație prin imprimare intaglio;

| (b) | toate suprafețele albe sunt acoperite cu un lac; |
| --- | --- |

(b)

toate suprafețele albe sunt acoperite cu un lac;

| (c) | elemente complexe imprimate, cu structuri parțial subțiri; |
| --- | --- |

(c)

elemente complexe imprimate, cu structuri parțial subțiri;

| (d) | imprimare pe hârtie de bază albă; |
| --- | --- |

(d)

imprimare pe hârtie de bază albă;

| (e) | o perforație anterioară, situată la o distanță suficientă de capătul țigaretei. |
| --- | --- |

(e)

o perforație anterioară, situată la o distanță suficientă de capătul țigaretei.

Amendamentul 62

Propunere de directivă

Articolul 12 – alineatul 2 – paragraful 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Hârtia de țigarete este filigranată. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Hârtia de țigarete este filigranată.

Amendamentul 63

Propunere de directivă

Articolul 12 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Se admite afișarea pe pachetul unitar a soiului de tutun utilizat pentru fabricarea produsului, a țării sale de origine sau a ambelor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2a)
     
  Se admite afișarea pe pachetul unitar a soiului de tutun utilizat pentru fabricarea produsului, a țării sale de origine sau a ambelor.

Amendamentul 105

Propunere de directivă

Articolul 13 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   
  Un pachet unitar de țigarete are o formă cuboidă. Un pachet unitar de tutun de rulat are forma unei pungi, mai exact a unei pungi dreptunghiulare, cu o clapă care acoperă deschizătura. Clapa pungii acoperă cel puțin 70 % din suprafața anterioară a pachetului.
  Un pachet unitar de țigarete include cel puțin 20 de țigarete. Un pachet unitar de tutun de rulat conține cel puțin
  40 g
  de tutun. | (1)   Un pachet unitar de țigarete include cel puțin 20 de țigarete. Un pachet unitar de tutun de rulat conține cel puțin
  20 g
  de tutun. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   
  Un pachet unitar de țigarete are o formă cuboidă. Un pachet unitar de tutun de rulat are forma unei pungi, mai exact a unei pungi dreptunghiulare, cu o clapă care acoperă deschizătura. Clapa pungii acoperă cel puțin 70 % din suprafața anterioară a pachetului.
  Un pachet unitar de țigarete include cel puțin 20 de țigarete. Un pachet unitar de tutun de rulat conține cel puțin
  40 g
  de tutun.

(1)   Un pachet unitar de țigarete include cel puțin 20 de țigarete. Un pachet unitar de tutun de rulat conține cel puțin
  20 g
  de tutun.

Amendamentul 66

Propunere de directivă

Articolul 13 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)
     
  Comisia are competența să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 22 pentru a defini reglementări mai detaliate referitoare la forma și dimensiunea pachetelor unitare în măsura în care aceste reglementări sunt necesare pentru a asigura vizibilitatea integrală și integritatea avertismentelor de sănătate înainte de prima deschidere, în cursul deschiderii și după reînchiderea pachetului unitar. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)
     
  Comisia are competența să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 22 pentru a defini reglementări mai detaliate referitoare la forma și dimensiunea pachetelor unitare în măsura în care aceste reglementări sunt necesare pentru a asigura vizibilitatea integrală și integritatea avertismentelor de sănătate înainte de prima deschidere, în cursul deschiderii și după reînchiderea pachetului unitar.

eliminat

Amendamentele 107, 125 şi 154

Propunere de directivă

Articolul 13 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4)
     
  Comisia are competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 22 pentru a impune obligativitatea formei cuboide sau cilindrice pentru pachetele unitare ale produselor din tutun altele decât țigaretele și tutunul de rulat, în cazul în care există o modificare substanțială a circumstanțelor, astfel cum este stabilit într-un raport al Comisiei. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)
     
  Comisia are competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 22 pentru a impune obligativitatea formei cuboide sau cilindrice pentru pachetele unitare ale produselor din tutun altele decât țigaretele și tutunul de rulat, în cazul în care există o modificare substanțială a circumstanțelor, astfel cum este stabilit într-un raport al Comisiei.

eliminat

Amendamentele 156, 67, 185, 189 şi 108

Propunere de directivă

Articolul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Statele membre se asigură că toate pachetele unitare de produse din tutun sunt marcate cu un identificator unic. Pentru a asigura integritatea identificatorilor unici, aceștia sunt tipăriți/fixați astfel încât să nu poată fi îndepărtați, indelebil și în niciun fel ascunși sau întrerupți, inclusiv prin intermediul timbrelor fiscale și al marcajelor de preț sau prin deschiderea pachetului. În ceea ce privește produsele fabricate în afara Uniunii, obligațiile stipulate în prezentul articol se aplică doar celor destinate sau introduse pe piața Uniunii. | (1)   Statele membre se asigură că toate pachetele unitare
  și orice ambalaj exterior de transport
  de produse din tutun sunt marcate cu un identificator unic
  în vederea identificării produselor de-a lungul întregului lanț de aprovizionare
  . Pentru a asigura integritatea identificatorilor unici, aceștia sunt
  siguri,
  tipăriți/fixați astfel încât să nu poată fi îndepărtați, indelebili și în niciun fel ascunși sau întrerupți, inclusiv prin intermediul timbrelor fiscale și al marcajelor de preț sau prin deschiderea pachetului. În ceea ce privește produsele fabricate în afara Uniunii, obligațiile stipulate în prezentul articol se aplică doar celor destinate sau introduse pe piața Uniunii. |
| | (1a)
     
  Statele membre se asigură că identificatorii unici ai pachetelor individuale sunt corelați cu identificatorul unic de pe ambalajul exterior pentru transport. Orice modificare a legăturii dintre pachetele unitare și identificatorul unic de pe ambalajul exterior pentru transport este înregistrată în baza de date menționată la alineatul (6). |
| (2)   Identificatorul unic permite să se determine: | (2)   Identificatorul unic permite să se determine: |
| (a) | data și locul de fabricare; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Statele membre se asigură că toate pachetele unitare de produse din tutun sunt marcate cu un identificator unic. Pentru a asigura integritatea identificatorilor unici, aceștia sunt tipăriți/fixați astfel încât să nu poată fi îndepărtați, indelebil și în niciun fel ascunși sau întrerupți, inclusiv prin intermediul timbrelor fiscale și al marcajelor de preț sau prin deschiderea pachetului. În ceea ce privește produsele fabricate în afara Uniunii, obligațiile stipulate în prezentul articol se aplică doar celor destinate sau introduse pe piața Uniunii.

(1)   Statele membre se asigură că toate pachetele unitare
  și orice ambalaj exterior de transport
  de produse din tutun sunt marcate cu un identificator unic
  în vederea identificării produselor de-a lungul întregului lanț de aprovizionare
  . Pentru a asigura integritatea identificatorilor unici, aceștia sunt
  siguri,
  tipăriți/fixați astfel încât să nu poată fi îndepărtați, indelebili și în niciun fel ascunși sau întrerupți, inclusiv prin intermediul timbrelor fiscale și al marcajelor de preț sau prin deschiderea pachetului. În ceea ce privește produsele fabricate în afara Uniunii, obligațiile stipulate în prezentul articol se aplică doar celor destinate sau introduse pe piața Uniunii.

(1a)
     
  Statele membre se asigură că identificatorii unici ai pachetelor individuale sunt corelați cu identificatorul unic de pe ambalajul exterior pentru transport. Orice modificare a legăturii dintre pachetele unitare și identificatorul unic de pe ambalajul exterior pentru transport este înregistrată în baza de date menționată la alineatul (6).

(2)   Identificatorul unic permite să se determine:

(2)   Identificatorul unic permite să se determine:

(a)

data și locul de fabricare;

| (a) | data și locul de fabricare; |
| --- | --- |

(a)

data și locul de fabricare;

| (b) | fabrica; |
| --- | --- |

(b)

fabrica;

| (b) | fabrica; |
| --- | --- |

(b)

fabrica;

| (c) | utilajul utilizat la fabricarea produselor; |
| --- | --- |

(c)

utilajul utilizat la fabricarea produselor;

| (c) | utilajul utilizat la fabricarea produselor; |
| --- | --- |

(c)

utilajul utilizat la fabricarea produselor;

| (d) | schimbul de lucru sau ora fabricării; |
| --- | --- |

(d)

schimbul de lucru sau ora fabricării;

| (d) | schimbul de lucru sau ora fabricării; |
| --- | --- |

(d)

schimbul de lucru sau ora fabricării;

| (e) | denumirea
  produsului; |
| --- | --- |

(e)

denumirea
  produsului;

| (e) | descrierea
  produsului; |
| --- | --- |

(e)

descrierea
  produsului;

| (f) | piața de destinație pentru vânzare cu amănuntul; |
| --- | --- |

(f)

piața de destinație pentru vânzare cu amănuntul;

| (f) | piața de destinație pentru vânzarea cu amănuntul; |
| --- | --- |

(f)

piața de destinație pentru vânzarea cu amănuntul;

| (g) | ruta de transport
  preconizată
  ; |
| --- | --- |

(g)

ruta de transport
  preconizată
  ;

| (g) | ruta
  preconizată și efectivă
  de transport
  de la locul de fabricare până la primul punct de vânzare cu amănuntul, inclusiv toate depozitele utilizate, data transportului, destinația transportului, punctul de plecare și destinatarul
  ; |
| --- | --- |

(g)

ruta
  preconizată și efectivă
  de transport
  de la locul de fabricare până la primul punct de vânzare cu amănuntul, inclusiv toate depozitele utilizate, data transportului, destinația transportului, punctul de plecare și destinatarul
  ;

| (h) | dacă este cazul, importatorul în Uniune; |
| --- | --- |

(h)

dacă este cazul, importatorul în Uniune;

| (h) | dacă este cazul, importatorul în Uniune; |
| --- | --- |

(h)

dacă este cazul, importatorul în Uniune;

| (i) | ruta efectivă de transport de la fabricare până la primul punct de vânzare cu amănuntul, inclusiv toate depozitele utilizate; |
| --- | --- |

(i)

ruta efectivă de transport de la fabricare până la primul punct de vânzare cu amănuntul, inclusiv toate depozitele utilizate;

| (j) | identitatea tuturor cumpărătorilor, de la fabricare până la primul punct de vânzare cu amănuntul; |
| --- | --- |

(j)

identitatea tuturor cumpărătorilor, de la fabricare până la primul punct de vânzare cu amănuntul;

| (j) | identitatea tuturor cumpărătorilor, de la fabricare până la primul punct de vânzare cu amănuntul; |
| --- | --- |

(j)

identitatea tuturor cumpărătorilor, de la fabricare până la primul punct de vânzare cu amănuntul;

| (k) | factura, numărul de ordine și evidențele plăților pentru toți cumpărătorii de la fabricare până la primul punct de vânzare cu amănuntul. |
| --- | --- |

(k)

factura, numărul de ordine și evidențele plăților pentru toți cumpărătorii de la fabricare până la primul punct de vânzare cu amănuntul.

| (k) | factura, numărul de ordine și evidențele plăților pentru toți cumpărătorii de la fabricare până la primul punct de vânzare cu amănuntul. |
| --- | --- |

(k)

factura, numărul de ordine și evidențele plăților pentru toți cumpărătorii de la fabricare până la primul punct de vânzare cu amănuntul.

(3)   Statele membre se asigură că toți operatorii economici implicați în comerțul cu produse din tutun de la fabricanți până la ultimul operator economic înainte de primul punct de vânzare cu amănuntul, înregistrează intrarea tuturor pachetelor unitare aflate în posesia lor, precum și toate mișcările intermediare și ieșirea finală din posesia lor. Această obligație poate fi îndeplinită prin înregistrarea în formă agregată, de exemplu, a ambalajelor exterioare
  , cu condiția ca urmărirea și trasarea pachetelor unitare să fie în continuare posibilă
  .

(3)   Statele membre se asigură că toți operatorii economici implicați în comerțul cu produse din tutun, de la fabricanți până la ultimul operator economic înainte de primul punct de vânzare cu amănuntul, înregistrează intrarea tuturor pachetelor unitare
  și a ambalajelor exterioare
  aflate în posesia lor, precum și toate mișcările intermediare și ieșirea finală din posesia lor
  și transmit datele prin mijloace electronice la unitatea de stocare a datelor conform alineatului (6)
  . Această obligație poate fi îndeplinită prin înregistrarea în formă agregată, de exemplu, a ambalajelor exterioare.

(3a)
     
  Entitățile economice care nu au legături comerciale sau juridice cu industria tutunului ar trebui să fie cele care dețin și exploatează tehnologia creată pentru urmărire și trasare.

(4)   Statele membre se asigură că fabricanții de produse din tutun oferă tuturor operatorilor economici implicați în comerțul cu produse din tutun de la fabricant până la ultimul operator economic înainte de primul punct de vânzare cu amănuntul, inclusiv importatori, depozite și întreprinderi de transport, echipamentele necesare care să le permită înregistrarea produselor din tutun achiziționate, vândute, depozitate, transportate sau altfel manipulate. Echipamentele sunt capabile să citească și să transmită date prin mijloace electronice la o unitate de stocare de date în temeiul alineatului (6).

(4)   Statele membre se asigură că fabricanții de produse din tutun oferă tuturor operatorilor economici implicați în comerțul cu produse din tutun de la fabricant până la ultimul operator economic înainte de primul punct de vânzare cu amănuntul, inclusiv importatori, depozite și întreprinderi de transport, echipamentele necesare
  stabilite de respectivele state membre,
  care să le permită înregistrarea produselor din tutun achiziționate, vândute, depozitate, transportate sau altfel manipulate. Echipamentele sunt capabile să citească și să transmită date prin mijloace electronice la o unitate de stocare de date în temeiul alineatului (6).

(5)   Datele înregistrate nu pot fi modificate sau șterse de către niciun operator economic implicat în comerțul cu produse din tutun, dar operatorul economic care a introdus datele și alți operatori economici direct implicați în tranzacție, cum ar fi furnizorul sau destinatarul, pot formula comentarii cu privire la datele introduse anterior. Operatorul economic implicat adaugă datele corecte și o trimitere la datele anterioare care, în opinia lor, necesită rectificare. În circumstanțe excepționale și pe baza transmiterii unor dovezi adecvate, autoritatea competentă din statul membru în care a avut loc înregistrarea sau, în cazul în care înregistrarea a avut loc în afara Uniunii, autoritatea competentă din statul membru de import, poate autoriza modificarea sau ștergerea datele înregistrate anterior.

(5)   Datele înregistrate nu pot fi modificate sau șterse de către niciun operator economic implicat în comerțul cu produse din tutun, dar operatorul economic care a introdus datele și alți operatori economici direct implicați în tranzacție, cum ar fi furnizorul sau destinatarul, pot formula comentarii cu privire la datele introduse anterior. Operatorul economic implicat adaugă datele corecte și o trimitere la datele anterioare care, în opinia lor, necesită rectificare. În circumstanțe excepționale și pe baza transmiterii unor dovezi adecvate, autoritatea competentă din statul membru în care a avut loc înregistrarea sau, în cazul în care înregistrarea a avut loc în afara Uniunii, autoritatea competentă din statul membru de import, poate autoriza modificarea sau ștergerea datele înregistrate anterior.

(6)   Statele membre
  se asigură că
  fabricanții și importatorii de produse din tutun
  încheie
  contracte de stocare de date cu părți terțe independente, care găzduiesc unitatea de stocare de date pentru datele referitoare la fabricantul și importatorul în cauză. Unitate de stocare de date este localizată fizic pe teritoriul Uniunii. Caracterul adecvat al părții terțe, în particular independența sa și capacitățile sale tehnice, precum și al contractului, se autorizează și se monitorizează de către un auditor extern, care este
  propus și
  remunerat de către fabricantul de produse din tutun și autorizat de Comisie. Statele membre se asigură că unitățile de stocare de date sunt complet transparente și oferă acces permanent autorităților competente din statele membre, Comisiei și părții terțe independente. În cazuri justificate în mod corespunzător, statele membre sau Comisia pot oferi fabricanților sau importatorilor acces la aceste informații, cu condiția ca informațiile sensibile din punct de vedere comercial să rămână protejate în mod corespunzător, în conformitate cu legislațiile relevante naționale și ale Uniunii.

(6)   Statele membre
  verifică dacă
  fabricanții și importatorii de produse din tutun
  au încheiat
  contracte de stocare de date cu părți terțe independente, care găzduiesc unitatea de stocare de date pentru datele referitoare la fabricantul și importatorul în cauză. Unitate de stocare de date este localizată fizic pe teritoriul Uniunii.
  Părțile terțe independente sunt libere de interese comerciale și de alte interese directe în industria tutunului și în alte industrii înrudite.
  Caracterul adecvat al părții terțe, în particular independența sa și capacitățile sale tehnice, precum și al contractului, se autorizează și se monitorizează de către
  Comisie, asistată de
  un auditor extern
  independent
  , care este remunerat de către fabricantul de produse din tutun și autorizat de Comisie. Statele membre se asigură că unitățile de stocare de date sunt complet transparente și oferă acces permanent autorităților competente din statele membre, Comisiei și părții terțe independente. În cazuri justificate în mod corespunzător, statele membre sau Comisia pot oferi fabricanților sau importatorilor acces la aceste informații, cu condiția ca informațiile sensibile din punct de vedere comercial să rămână protejate în mod corespunzător, în conformitate cu legislațiile relevante naționale și ale Uniunii.

(7)   Statele membre se asigură că datele cu caracter personal sunt prelucrate doar în conformitate cu reglementările și măsurile asiguratorii prevăzute în Directiva 95/46/CE.

(7)   Statele membre se asigură că datele cu caracter personal sunt prelucrate doar în conformitate cu reglementările și măsurile asiguratorii prevăzute în Directiva 95/46/CE.

(8)   Pe lângă identificatorul unic, statele membre solicită ca toate pachetele unitare de produse din tutun care sunt introduse pe piață să poarte o caracteristică de securitate vizibilă și inviolabilă, de cel puțin 1 cm2, care este tipărită sau fixată astfel încât să nu poată fi îndepărtată, indelebil și în niciun fel ascunsă sau întreruptă, inclusiv prin intermediul timbrelor fiscale și al marcajelor de preț sau al altor elemente impuse prin legislație.

(8)   Pe lângă identificatorul unic, statele membre solicită ca toate pachetele unitare de produse din tutun care sunt introduse pe piață să poarte o caracteristică de securitate vizibilă și inviolabilă,
  precum și una invizibilă,
  de cel puțin 1 cm2, care este tipărită sau fixată astfel încât să nu poată fi îndepărtată, indelebilă și în niciun fel ascunsă sau întreruptă, inclusiv prin intermediul timbrelor fiscale și al marcajelor de preț sau al altor elemente impuse prin legislație.
  În statele membre în care timbrele fiscale se aplică pe produsele din tutun, iar timbrele fiscale aplicate respectă cerințele prezentului alineat, nu este necesară nicio caracteristică de securitate suplimentară.

(9)   Comisia are competența să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 22:

(9)   
  Luând în considerare practicile, tehnologiile și aspectele practice existente, precum și standardele globale pentru urmărirea și trasarea autentificării bunurilor pentru consumator, precum și cerințele relevante în temeiul Protocolului OMS pentru eliminarea comerțului ilegal cu produse din tutun,
  Comisia are competența să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 22:

| (a) | pentru a defini elemente esențiale (cum ar fi durata, posibilitatea de înnoire, cunoștințele necesare, confidențialitatea) ale contractului menționat la alineatul (6), inclusiv monitorizarea și evaluarea regulată a acestuia; |
| --- | --- |

(a)

pentru a defini elemente esențiale (cum ar fi durata, posibilitatea de înnoire, cunoștințele necesare, confidențialitatea) ale contractului menționat la alineatul (6), inclusiv monitorizarea și evaluarea regulată a acestuia;

| (a) | pentru a defini elemente esențiale (cum ar fi durata, posibilitatea de înnoire, cunoștințele necesare, confidențialitatea) ale contractului menționat la alineatul (6), inclusiv monitorizarea și evaluarea regulată a acestuia; |
| --- | --- |

(a)

pentru a defini elemente esențiale (cum ar fi durata, posibilitatea de înnoire, cunoștințele necesare, confidențialitatea) ale contractului menționat la alineatul (6), inclusiv monitorizarea și evaluarea regulată a acestuia;

| (b) | pentru a defini standardele tehnice care asigură că sistemele utilizate pentru identificatorii unici și funcțiile conexe sunt pe deplin compatibile între ele în întreaga Uniune și |
| --- | --- |

(b)

pentru a defini standardele tehnice care asigură că sistemele utilizate pentru identificatorii unici și funcțiile conexe sunt pe deplin compatibile între ele în întreaga Uniune și

| (b) | pentru a defini standardele tehnice care asigură că sistemele utilizate pentru identificatorii unici și funcțiile conexe sunt pe deplin compatibile între ele în întreaga Uniune și
  în conformitate cu standardele internaționale
  . |
| --- | --- |

(b)

pentru a defini standardele tehnice care asigură că sistemele utilizate pentru identificatorii unici și funcțiile conexe sunt pe deplin compatibile între ele în întreaga Uniune și
  în conformitate cu standardele internaționale
  .

| (c) | pentru a defini standardele tehnice pentru caracteristica de securitate și posibila lor rotație și pentru a le adapta la evoluțiile științifice, tehnice și ale pieței. |
| --- | --- |

(c)

pentru a defini standardele tehnice pentru caracteristica de securitate și posibila lor rotație și pentru a le adapta la evoluțiile științifice, tehnice și ale pieței.

(10)   Produsele din tutun altele decât țigaretele și tutunul de rulat sunt exonerate de aplicarea dispozițiilor de la alineatele (1) – (8) timp de
  5
  ani de la data menționată la articolul 25 alineatul (1).

(10)   Produsele din tutun altele decât țigaretele și tutunul de rulat sunt exonerate de aplicarea dispozițiilor de la alineatele (1) – (8) timp de
  şapte
  ani de la data menționată la articolul 25 alineatul (1).

Amendamentul 68

Propunere de directivă

Articolul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | |
| Articolul 16 | Articolul 16 |
| Vânzări transfrontaliere la distanță de produse din tutun | Vânzări la distanță de produse din tutun |
| (1)   Statele membre
  obligă punctele
  de vânzare cu amănuntul
  care intenționează
  să se angajeze în vânzări transfrontaliere la distanță
  către consumatori situați în Uniune să se înregistreze la autoritățile competente din statul membru în care este stabilit punctul de vânzare cu amănuntul și în statul membru în care este situat consumatorul efectiv sau potențial. Punctele de vânzare cu amănuntul stabilite în afara Uniunii trebuie să se înregistreze la autoritățile competente din statul membru în care este situat consumatorul efectiv sau potențial. Toate punctele de vânzare cu amănuntul care intenționează să se angajeze în vânzări transfrontaliere la distanță transmit cel puțin următoarele informații autorităților competente: | (1)   Statele membre
  interzic punctelor
  de vânzare cu amănuntul
  stabilite pe teritoriul lor
  să se angajeze în vânzări transfrontaliere la distanță. |
| (a) | numele sau denumirea societății și adresa permanentă a locului de activitate de unde sunt furnizate produsele din tutun; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 16

Articolul 16

Vânzări transfrontaliere la distanță de produse din tutun

Vânzări la distanță de produse din tutun

(1)   Statele membre
  obligă punctele
  de vânzare cu amănuntul
  care intenționează
  să se angajeze în vânzări transfrontaliere la distanță
  către consumatori situați în Uniune să se înregistreze la autoritățile competente din statul membru în care este stabilit punctul de vânzare cu amănuntul și în statul membru în care este situat consumatorul efectiv sau potențial. Punctele de vânzare cu amănuntul stabilite în afara Uniunii trebuie să se înregistreze la autoritățile competente din statul membru în care este situat consumatorul efectiv sau potențial. Toate punctele de vânzare cu amănuntul care intenționează să se angajeze în vânzări transfrontaliere la distanță transmit cel puțin următoarele informații autorităților competente:

(1)   Statele membre
  interzic punctelor
  de vânzare cu amănuntul
  stabilite pe teritoriul lor
  să se angajeze în vânzări transfrontaliere la distanță.

(a)

numele sau denumirea societății și adresa permanentă a locului de activitate de unde sunt furnizate produsele din tutun;

| (b) | data începerii activității de oferire a produselor din tutun spre a fi vândute transfrontalier la distanță publicului prin intermediul serviciilor societății informaționale; |
| --- | --- |

(b)

data începerii activității de oferire a produselor din tutun spre a fi vândute transfrontalier la distanță publicului prin intermediul serviciilor societății informaționale;

| (c) | adresa site-ului sau a site-urilor de internet utilizate în scopul respectiv și toate informațiile relevante necesare pentru a le identifica. |
| --- | --- |

(c)

adresa site-ului sau a site-urilor de internet utilizate în scopul respectiv și toate informațiile relevante necesare pentru a le identifica.

(1a)
     
  Statele membre păstrează competența de a decide cu privire la lărgirea domeniului de aplicare a interdicției menționate anterior pentru a include vânzările naționale la distanță
  .
  În cazul în care statele membre autorizează vânzările naționale la distanță, acestea se asigură că punctele de vânzare cu amănuntul sunt dotate cu un sistem de verificare a vârstei.

(1b)
     
  Din motive de sănătate publică, un stat membru poate să impună restricții la importurile de tutun pentru uz personal. Un stat membru trebuie să aibă posibilitatea de a aplica asemenea restricții mai ales atunci când în statul membru în care este cumpărat produsul prețul este cu mult mai mic decât prețul din statul membru de origine sau în cazul în care avertismentele de sănătate nu sunt în limba sau limbile sale oficiale.

(2)   
  Autoritățile competente ale statelor membre publică lista completă conținând toate punctele de vânzare cu amănuntul înregistrate pe teritoriul lor în conformitate cu reglementările și măsurile asiguratorii din Directiva 95/46/CE
  .
  Punctele de vânzare cu amănuntul pot începe introducerea pe piață a produselor din tutun sub forma vânzărilor la distanță doar din momentul în care denumirea punctului de vânzare cu amănuntul este publicată în statul membru relevant.

(2)   
  Statele membre care au pus în aplicare o strategie națională împotriva fumatului pot fixa limite cantitative ale circulației transfrontaliere
  .

(3)
     
  Dacă este necesar pentru a se asigura conformitatea și a se facilita asigurarea aplicării, statele membre de destinație pot solicita ca punctul de vânzare cu amănuntul să desemneze o persoană fizică care este responsabilă de verificarea faptului că produsele din tutun, înainte de a ajunge la consumator, sunt în conformitate cu dispozițiile naționale adoptate în temeiul prezentei directive în statul membru de destinație.

(4)
     
  Punctele de vânzare cu amănuntul angajate în vânzări la distanță sunt dotate cu un sistem de verificare a vârstei, prin care se verifică în momentul vânzării faptul că cel care cumpără are vârsta minimă prevăzută în temeiul legislației naționale din statul membru de destinație. Vânzătorul cu amănuntul sau persoana fizică desemnată raportează autorităților competente o descriere a detaliilor și a funcționării sistemului de verificare a vârstei.

(5)
     
  Datele cu caracter personal care se referă la consumator se prelucrează doar în conformitate cu Directiva 95/46/CE și nu se comunică fabricantului de produse din tutun sau societăților care fac parte din același grup sau oricăror alte părți terțe. Datele cu caracter personal nu se utilizează și nu se transferă în alte scopuri decât această cumpărare efectivă. Aceasta se aplică și în cazul în care punctul de vânzare cu amănuntul aparține fabricantului de produse din tutun.

Amendamentul 69

Propunere de directivă

Articolul 16a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Statele membre interzic punctelor de vânzare cu amănuntul stabilite pe teritoriul lor să distribuie produse din tutun gratuite sau la preț redus prin intermediul canalelor transfrontaliere la distanță sau prin orice alt canal. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre interzic punctelor de vânzare cu amănuntul stabilite pe teritoriul lor să distribuie produse din tutun gratuite sau la preț redus prin intermediul canalelor transfrontaliere la distanță sau prin orice alt canal.

Amendamentul 70

Propunere de directivă

Articolul 17

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Notificarea noilor categorii de produse din tutun | Notificarea noilor categorii de produse din tutun |
| (1)   Statele membre solicită ca fabricanții și importatorii de produse din tutun să notifice autorităților competente din statele membre orice nouă categorie de produse din tutun pe care intenționează să o introducă pe piețele din statele membre în cauză. Notificarea este transmisă în format electronic cu șase luni înainte de data preconizată pentru introducerea pe piață și este însoțită de o descriere detaliată a produsului în cauză, precum și de informații privind ingredientele și emisiile în conformitate cu articolul 5. Fabricanții și importatorii care notifică o nouă categorie de produse din tutun furnizează, de asemenea, autorităților competente în cauză: | (1)   Statele membre solicită ca fabricanții și importatorii de produse din tutun să notifice autorităților competente din statele membre orice nouă categorie de produse din tutun pe care intenționează să o introducă pe piețele din statele membre în cauză. Notificarea este transmisă în format electronic cu șase luni înainte de data preconizată pentru introducerea pe piață și este însoțită de o descriere detaliată a produsului în cauză, precum și de
  orice tip de etichetă, instrucțiuni de folosire, informații privind compoziția produsului, procesul de fabricație și controalele la care a fost supus și
  informații privind ingredientele și emisiile în conformitate cu articolul 5. Fabricanții și importatorii care notifică o nouă categorie de produse din tutun furnizează, de asemenea, autorităților competente în cauză: |
| (a) | studii științifice disponibile privind toxicitatea, potențialul de dependență și atractivitatea produsului, în special în ceea ce privește ingredientele și emisiile sale; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Notificarea noilor categorii de produse din tutun

Notificarea noilor categorii de produse din tutun

(1)   Statele membre solicită ca fabricanții și importatorii de produse din tutun să notifice autorităților competente din statele membre orice nouă categorie de produse din tutun pe care intenționează să o introducă pe piețele din statele membre în cauză. Notificarea este transmisă în format electronic cu șase luni înainte de data preconizată pentru introducerea pe piață și este însoțită de o descriere detaliată a produsului în cauză, precum și de informații privind ingredientele și emisiile în conformitate cu articolul 5. Fabricanții și importatorii care notifică o nouă categorie de produse din tutun furnizează, de asemenea, autorităților competente în cauză:

(1)   Statele membre solicită ca fabricanții și importatorii de produse din tutun să notifice autorităților competente din statele membre orice nouă categorie de produse din tutun pe care intenționează să o introducă pe piețele din statele membre în cauză. Notificarea este transmisă în format electronic cu șase luni înainte de data preconizată pentru introducerea pe piață și este însoțită de o descriere detaliată a produsului în cauză, precum și de
  orice tip de etichetă, instrucțiuni de folosire, informații privind compoziția produsului, procesul de fabricație și controalele la care a fost supus și
  informații privind ingredientele și emisiile în conformitate cu articolul 5. Fabricanții și importatorii care notifică o nouă categorie de produse din tutun furnizează, de asemenea, autorităților competente în cauză:

(a)

studii științifice disponibile privind toxicitatea, potențialul de dependență și atractivitatea produsului, în special în ceea ce privește ingredientele și emisiile sale;

| (a) | studii științifice disponibile privind toxicitatea, potențialul de dependență și atractivitatea produsului, în special în ceea ce privește ingredientele și emisiile sale; |
| --- | --- |

(a)

studii științifice disponibile privind toxicitatea, potențialul de dependență și atractivitatea produsului, în special în ceea ce privește ingredientele și emisiile sale;

| (b) | studii și cercetări de piață disponibile privind preferințele diverselor grupuri de consumatori, incluzând tinerii și |
| --- | --- |

(b)

studii și cercetări de piață disponibile privind preferințele diverselor grupuri de consumatori, incluzând tinerii și

| (b) | sinteze de lucru ale studiilor
  și
  cercetărilor
  de piață disponibile privind preferințele diverselor grupuri de consumatori, incluzând tinerii
  și fumătorii cronici care fumează foarte mult; |
| --- | --- |

(b)

sinteze de lucru ale studiilor
  și
  cercetărilor
  de piață disponibile privind preferințele diverselor grupuri de consumatori, incluzând tinerii
  și fumătorii cronici care fumează foarte mult;

| (c) | alte informații relevante și disponibile, inclusiv o analiză a raportului riscuri/beneficii pentru produs, a efectelor așteptate privind renunțarea la consumul de tutun, a efectelor așteptate privind incidența consumului de tutun și a altor percepții prevăzute ale consumatorului. |
| --- | --- |

(c)

alte informații relevante și disponibile, inclusiv o analiză a raportului riscuri/beneficii pentru produs, a efectelor așteptate privind renunțarea la consumul de tutun, a efectelor așteptate privind incidența consumului de tutun și a altor percepții prevăzute ale consumatorului.

| (c) | alte informații relevante și disponibile, inclusiv o analiză a raportului riscuri/beneficii pentru produs, a efectelor așteptate privind renunțarea la consumul de tutun, a efectelor așteptate privind incidența consumului de tutun și a altor percepții prevăzute ale consumatorului. |
| --- | --- |

(c)

alte informații relevante și disponibile, inclusiv o analiză a raportului riscuri/beneficii pentru produs, a efectelor așteptate privind renunțarea la consumul de tutun, a efectelor așteptate privind incidența consumului de tutun și a altor percepții prevăzute ale consumatorului.

(2)   Statele membre solicită ca fabricanții și importatorii de produse din tutun să informeze autoritățile lor competente cu privire la orice informații noi sau actualizate menționate la alineatul (1) literele (a) – (c). Statele membre au dreptul să solicite fabricanților sau importatorilor de tutun să efectueze teste suplimentare sau să transmită informații suplimentare. Statele membre pun la dispoziția Comisiei toate informațiile primite în temeiul prezentului articol. Statele membre au dreptul să introducă un sistem de autorizare și să perceapă o taxă proporțională.

(2)   
  După introducerea pe piață a unui produs din tutun,
  statele membre solicită ca fabricanții și importatorii de produse din tutun să informeze autoritățile lor competente cu privire la orice informații noi sau actualizate menționate la alineatul (1) literele (a) – (c). Statele membre au dreptul să solicite fabricanților sau importatorilor de tutun să efectueze teste suplimentare sau să transmită informații suplimentare. Statele membre pun la dispoziția Comisiei toate informațiile primite în temeiul prezentului articol. Statele membre au dreptul să introducă un sistem de autorizare și să perceapă o taxă proporțională.

(3)   Noile categorii de produse din tutun introduse pe piață respectă cerințele stabilite în prezenta directivă. Dispozițiile aplicabile depind de faptul dacă produsele se încadrează sau nu în definiția produsului din tutun nefumigen de la articolul 2 alineatul (29) sau a tutunului pentru fumat de la articolul 2 alineatul (33).

(3)   Noile categorii de produse din tutun introduse pe piață respectă cerințele stabilite în prezenta directivă. Dispozițiile aplicabile depind de încadrarea produselor în definiția produsului din tutun nefumigen de la articolul 2 alineatul (29) sau a tutunului pentru fumat de la articolul 2 alineatul (33).

Amendamentul 170

Propunere de directivă

Articolul 18

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   
  Următoarele produse
  care conțin nicotină pot fi introduse pe piață numai
  în cazul în care au fost autorizate în temeiul Directivei 2001/83/CE: | (1)   
  Produsele
  care conțin nicotină pot fi introduse pe piață numai
  în conformitate cu procedura de notificare prevăzută la articolul 17 din prezenta directivă. |
| | Statele membre se asigură că produsele care conțin nicotină respectă toate actele legislative relevante ale Uniunii, în special Directiva 2001/95/CE privind siguranța generală a produselor. |
| (a) | produsele cu un nivel de nicotină care depășește 2 mg per unitate sau |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   
  Următoarele produse
  care conțin nicotină pot fi introduse pe piață numai
  în cazul în care au fost autorizate în temeiul Directivei 2001/83/CE:

(1)   
  Produsele
  care conțin nicotină pot fi introduse pe piață numai
  în conformitate cu procedura de notificare prevăzută la articolul 17 din prezenta directivă.

Statele membre se asigură că produsele care conțin nicotină respectă toate actele legislative relevante ale Uniunii, în special Directiva 2001/95/CE privind siguranța generală a produselor.

(a)

produsele cu un nivel de nicotină care depășește 2 mg per unitate sau

| (b) | produsele cu o concentrație de nicotină care depășește 4 mg per ml sau |
| --- | --- |

(b)

produsele cu o concentrație de nicotină care depășește 4 mg per ml sau

| (c) | produsele a căror utilizare preconizată determină o concentrație plasmatică de vârf maximă medie de peste 4 ng de nicotină per ml |
| --- | --- |

(c)

produsele a căror utilizare preconizată determină o concentrație plasmatică de vârf maximă medie de peste 4 ng de nicotină per ml

(2)   
  Comisia are competența să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 22, pentru a actualiza cantitățile de nicotină stabilite la alineatul (1) ținând cont de progresele științifice și de autorizațiile de introducere pe piață acordate pentru produsele care conțin nicotină
  în temeiul Directivei 2001/83/CE.

(2)   
  Produsele care conțin nicotină care sunt prezentate drept produse cu proprietăți benefice pentru tratarea și prevenirea bolilor pot fi introduse pe piață numai în cazul în care au fost autorizate
  în temeiul Directivei 2001/83/CE.

(3)
     
  În ceea ce privește produsele care conțin nicotină care urmează a fi introduse pe piață în conformitate cu alineatul (1), statele membre se asigură că:

| (a) | nu se introduc pe piață produse cu un nivel de nicotină care depășește 30 mg/ml; |
| --- | --- |

(a)

nu se introduc pe piață produse cu un nivel de nicotină care depășește 30 mg/ml;

| (b) | producătorii și importatorii de produse care conțin nicotină transmit autorităților competente o listă cu toate ingredientele produselor respective și cu emisiile rezultate din utilizarea acestora, în funcție de marcă și tip, incluzând cantitățile acestora, precum și toate modificările survenite. Statele membre asigură ulterior diseminarea acestor informații pe un site internet, ținând în mod corespunzător seama de protecția secretelor comerciale. Producătorii și importatorii transmit autorităților și volumele de vânzări anuale în funcție de marcă și tip; |
| --- | --- |

(b)

producătorii și importatorii de produse care conțin nicotină transmit autorităților competente o listă cu toate ingredientele produselor respective și cu emisiile rezultate din utilizarea acestora, în funcție de marcă și tip, incluzând cantitățile acestora, precum și toate modificările survenite. Statele membre asigură ulterior diseminarea acestor informații pe un site internet, ținând în mod corespunzător seama de protecția secretelor comerciale. Producătorii și importatorii transmit autorităților și volumele de vânzări anuale în funcție de marcă și tip;

| (c) | nu se introduc pe piață produsele care conțin nicotină și aditivii enumerați la articolul 6 alineatul (4); |
| --- | --- |

(c)

nu se introduc pe piață produsele care conțin nicotină și aditivii enumerați la articolul 6 alineatul (4);

| (d) | pachetele unitare ale produselor care conțin nicotină includ și un pliant cu instrucțiuni de utilizare, inclusiv mențiunea că produsul respectiv nu este recomandat a fi utilizat de nefumători, contraindicații, avertizări pentru anumite grupuri de risc, menționări ale reacțiilor adverse, locul unde au fost produse și datele de contact ale producătorului sau ale importatorului; |
| --- | --- |

(d)

pachetele unitare ale produselor care conțin nicotină includ și un pliant cu instrucțiuni de utilizare, inclusiv mențiunea că produsul respectiv nu este recomandat a fi utilizat de nefumători, contraindicații, avertizări pentru anumite grupuri de risc, menționări ale reacțiilor adverse, locul unde au fost produse și datele de contact ale producătorului sau ale importatorului;

(
  3
  )   Fiecare pachet unitar și orice ambalaj exterior al produselor care conțin nicotină
  sub pragurile stabilite la alineatul (1)
  poartă următorul avertisment de sănătate:

| (
  e
  ) | Fiecare pachet unitar și orice ambalaj exterior al produselor care conțin nicotină poartă următorul avertisment de sănătate: |
| --- | --- |

(
  e
  )

Fiecare pachet unitar și orice ambalaj exterior al produselor care conțin nicotină poartă următorul avertisment de sănătate:

Acest produs conține nicotină
  și poate dăuna sănătății dumneavoastră
  .

„Acest produs
  este destinat fumătorilor actuali. Produsul
  conține nicotină
  , o substanță care generează un grad ridicat de dependență
  .”;

| (f) | vânzarea produsului este restricționată conform vârstei legale pentru vânzarea de produse din tutun în statul membru relevant; în orice caz, vânzarea către persoanele cu vârsta sub 18 ani nu ar trebui permisă; |
| --- | --- |

(f)

vânzarea produsului este restricționată conform vârstei legale pentru vânzarea de produse din tutun în statul membru relevant; în orice caz, vânzarea către persoanele cu vârsta sub 18 ani nu ar trebui permisă;

| (g) | produsele sunt disponibile pentru vânzare în afara farmaciilor; |
| --- | --- |

(g)

produsele sunt disponibile pentru vânzare în afara farmaciilor;

| (h) | produsele pot avea arome; |
| --- | --- |

(h)

produsele pot avea arome;

| (i) | în cazul produselor care conțin nicotină se aplică restricțiile privind publicitatea, sponsorizarea, comunicarea comercială audiovizuală și plasarea de produse pentru produsele din tutun prevăzute în Directiva 2003/33/CE și în Directiva 2010/13/CE; |
| --- | --- |

(i)

în cazul produselor care conțin nicotină se aplică restricțiile privind publicitatea, sponsorizarea, comunicarea comercială audiovizuală și plasarea de produse pentru produsele din tutun prevăzute în Directiva 2003/33/CE și în Directiva 2010/13/CE;

| (j) | vânzarea la distanță la nivel transfrontalier a produselor care conțin nicotină este reglementată în conformitate cu articolul 16; |
| --- | --- |

(j)

vânzarea la distanță la nivel transfrontalier a produselor care conțin nicotină este reglementată în conformitate cu articolul 16;

| (k) | pe produsele care conțin nicotină nu se folosesc mărci comerciale de tutun, denumiri comerciale și simboluri. |
| --- | --- |

(k)

pe produsele care conțin nicotină nu se folosesc mărci comerciale de tutun, denumiri comerciale și simboluri.

(4)   Avertismentul de sănătate menționat la alineatul (3) este în conformitate cu cerințele de la articolul 10
  alineatul (4). În plus, avertismentul:

(4)   Avertismentul de sănătate menționat la alineatul (3)
  litera (e)
  este în conformitate cu cerințele de la articolul 10.

| (a) | este tipărit pe cele două suprafețe cele mai mari ale pachetului unitar și ale oricărui ambalaj exterior; |
| --- | --- |

(a)

este tipărit pe cele două suprafețe cele mai mari ale pachetului unitar și ale oricărui ambalaj exterior;

| (b) | acoperă 30 % din aria exterioară a suprafeței corespunzătoare a pachetului unitar sau a oricărui ambalaj exterior. Acest procent este mărit la 32 % în cazul statelor membre cu două limbi oficiale și la 35 % în cazul statelor membre cu trei limbi oficiale. |
| --- | --- |

(b)

acoperă 30 % din aria exterioară a suprafeței corespunzătoare a pachetului unitar sau a oricărui ambalaj exterior. Acest procent este mărit la 32 % în cazul statelor membre cu două limbi oficiale și la 35 % în cazul statelor membre cu trei limbi oficiale.

(5)   
  Comisia are competența să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 22 pentru a adapta cerințele de la alineatele (3) și (4), ținând cont de progresele științifice și de evoluțiile pieței și pentru a adopta și adapta poziția, formatul, dispoziția, rotația desemnată ale avertismentelor de sănătate
  .

(5)   
  Statele membre monitorizează evoluția pieței produselor care conțin nicotină, inclusiv orice dovadă privind utilizarea ca poartă de acces în rândul tinerilor, și transmit concluziile lor Comisiei. Pe baza dovezilor transmise și a unor studii științifice, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport referitor la produsele care conțin nicotină la cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive
  .
  Raportul evaluează dacă este necesar să se aducă modificări prezentei directive sau dacă este nevoie și de alte acte legislative.

Amendamentul 72

Propunere de directivă

Articolul 19

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Produsele din plante pentru fumat | Produsele din plante pentru fumat |
| (1)   Fiecare pachet unitar și orice ambalaj exterior al produselor din plante pentru fumat poartă următorul avertisment de sănătate: | (1)   Fiecare pachet unitar și orice ambalaj exterior al produselor din plante pentru fumat poartă următorul avertisment de sănătate: |
| Acest produs poate dăuna sănătății dumneavoastră | Acest produs poate dăuna sănătății dumneavoastră |
| (2)   Avertismentul de sănătate se tipărește pe suprafața exterioară anterioară și posterioară a pachetului unitar și pe orice ambalaj exterior. | (2)   Avertismentul de sănătate se tipărește pe suprafața exterioară anterioară și posterioară a pachetului unitar și pe orice ambalaj exterior. |
| (3)   Avertismentul de sănătate este în conformitate cu cerințele de la articolul 10 alineatul (4). El acoperă minimum 30 % din aria suprafeței corespunzătoare a pachetului unitar și a oricărui ambalaj exterior. Acest procent este mărit la 32 % în cazul statelor membre cu două limbi oficiale și la 35 % în cazul statelor membre cu trei limbi oficiale. | (3)   Avertismentul de sănătate este în conformitate cu cerințele de la articolul 10 alineatul (4). El acoperă minimum 30 % din aria suprafeței corespunzătoare a pachetului unitar și a oricărui ambalaj exterior. Acest procent este mărit la 32 % în cazul statelor membre cu două limbi oficiale și la 35 % în cazul statelor membre cu
  mai mult de două
  limbi oficiale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Produsele din plante pentru fumat

Produsele din plante pentru fumat

(1)   Fiecare pachet unitar și orice ambalaj exterior al produselor din plante pentru fumat poartă următorul avertisment de sănătate:

(1)   Fiecare pachet unitar și orice ambalaj exterior al produselor din plante pentru fumat poartă următorul avertisment de sănătate:

Acest produs poate dăuna sănătății dumneavoastră

Acest produs poate dăuna sănătății dumneavoastră

(2)   Avertismentul de sănătate se tipărește pe suprafața exterioară anterioară și posterioară a pachetului unitar și pe orice ambalaj exterior.

(2)   Avertismentul de sănătate se tipărește pe suprafața exterioară anterioară și posterioară a pachetului unitar și pe orice ambalaj exterior.

(3)   Avertismentul de sănătate este în conformitate cu cerințele de la articolul 10 alineatul (4). El acoperă minimum 30 % din aria suprafeței corespunzătoare a pachetului unitar și a oricărui ambalaj exterior. Acest procent este mărit la 32 % în cazul statelor membre cu două limbi oficiale și la 35 % în cazul statelor membre cu trei limbi oficiale.

(3)   Avertismentul de sănătate este în conformitate cu cerințele de la articolul 10 alineatul (4). El acoperă minimum 30 % din aria suprafeței corespunzătoare a pachetului unitar și a oricărui ambalaj exterior. Acest procent este mărit la 32 % în cazul statelor membre cu două limbi oficiale și la 35 % în cazul statelor membre cu
  mai mult de două
  limbi oficiale.

Amendamentul 73

Propunere de directivă

Articolul 19 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 19a |
| | Imitațiile produselor din tutun |
| | Sunt interzise imitațiile produselor din tutun care atrag minorii și care constituie, prin urmare, o eventuală poartă de acces spre utilizarea produselor din tutun. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 19a

Imitațiile produselor din tutun

Sunt interzise imitațiile produselor din tutun care atrag minorii și care constituie, prin urmare, o eventuală poartă de acces spre utilizarea produselor din tutun.

Amendamentul 74

Propunere de directivă

Articolul 20 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   De asemenea, statele membre stabilesc reglementări privind sancțiunile aplicabile în cazul încălcării dispozițiilor naționale adoptate în temeiul prezentei directive și iau toate măsurile necesare pentru a asigura aplicarea sancțiunilor. Sancțiunile stabilite sunt efective, proporționale și descurajante. | (3)   De asemenea, statele membre stabilesc reglementări privind sancțiunile aplicabile în cazul încălcării dispozițiilor naționale adoptate în temeiul prezentei directive și iau toate măsurile necesare pentru a asigura aplicarea sancțiunilor. Sancțiunile stabilite sunt efective, proporționale și descurajante.
  Orice sancțiuni financiare aplicabile pentru încălcarea intenționată a dispozițiilor compensează avantajele economice vizate prin încălcarea dispozițiilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   De asemenea, statele membre stabilesc reglementări privind sancțiunile aplicabile în cazul încălcării dispozițiilor naționale adoptate în temeiul prezentei directive și iau toate măsurile necesare pentru a asigura aplicarea sancțiunilor. Sancțiunile stabilite sunt efective, proporționale și descurajante.

(3)   De asemenea, statele membre stabilesc reglementări privind sancțiunile aplicabile în cazul încălcării dispozițiilor naționale adoptate în temeiul prezentei directive și iau toate măsurile necesare pentru a asigura aplicarea sancțiunilor. Sancțiunile stabilite sunt efective, proporționale și descurajante.
  Orice sancțiuni financiare aplicabile pentru încălcarea intenționată a dispozițiilor compensează avantajele economice vizate prin încălcarea dispozițiilor.

Amendamentul 75

Propunere de directivă

Articolul 22

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile stipulate în prezentul articol. | (1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol. |
| (2)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 3 alineatele (2) și (3), articolul 4 alineatele (3) și (4), articolul 6
  alineatele (3), (9) și (10)
  , articolul 8 alineatul (4), articolul 9 alineatul (3), articolul 10 alineatul (5), articolul 11 alineatul (3), articolul 13
  alineatele (3) și
  (4), articolul 14 alineatul (9)
  și articolul 18 alineatele (2) și (5)

  este conferită Comisiei pentru o perioadă de timp nedeterminată de la data [Oficiul pentru Publicații: rugăm inserați data intrării în vigoare a prezentei directive]. | (2)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 3 alineatele (2) și (3), articolul 4 alineatele (3) și (4), articolul 6
  alineatul (10a)
  , articolul 8 alineatul (4), articolul 9 alineatul (3), articolul 10 alineatul (5), articolul 11 alineatul (3), articolul 13
  alineatul
  (4)
  și
  articolul 14 alineatul (9) se conferă Comisiei pe o perioadă de cinci ani de la [Oficiul pentru Publicații: rugăm inserați data intrării în vigoare a prezentei directive].
  Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. |
| (3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 3 alineatele (2) și (3), articolul 4 alineatele (3) și (4), articolul 6
  alineatele (3)
  ,
  (9) și (10),
  articolul 8 alineatul (4), articolul 9 alineatul (3), articolul 10 alineatul (5), articolul 11 alineatul (3), articolul 13
  alineatele (3) și
  (4), articolul 14 alineatul (9)
  și articolul 18 alineatele (2) și (5)
  poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificată în respectiva decizie. Decizia intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității niciunuia dintre actele delegate aflate deja în vigoare. | (3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 3 alineatele (2) și (3), articolul 4 alineatele (3) și (4), articolul 6
  alineatul (10a
  ), articolul 8 alineatul (4), articolul 9 alineatul (3), articolul 10 alineatul (5), articolul 11 alineatul (3), articolul 13
  alineatul
  (4)
  și
  articolul 14 alineatul (9) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificată în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare. |
| (4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului. | (4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului. |
| (5)   O delegare de competențe în temeiul articolului 3 alineatele (2) și (3), articolului 4 alineatele (3) și (4), articolului 6
  alineatele (3
  ),
  (9) și (10),
  articolului 8 alineatul (4), articolului 9 alineatul (3), articolului 10 alineatul (5), articolul 11ui alineatul (3), articolului 13
  alineatele (3) și
  (4), articolului 14 alineatul (9)
  și articolului 18 alineatele (2) și (5)
  intră în vigoare numai în cazul în care nu a fost exprimată nicio obiecție nici de Parlamentul European, nici de Consiliu, în termen de 2 luni de la notificarea actului respectiv către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, atât Parlamentul European, cât și Consiliul, au informat ambii Comisia că nu vor obiecta. Termenul respectiv se prelungește cu 2 luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. | (5)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 3 alineatele (2) și (3), articolului 4 alineatele (3) și (4), articolului 6
  alineatul (10a
  ), articolului 8 alineatul (4), articolului 9 alineatul (3), articolului 10 alineatul (5), articolului 11 alineatul (3), articolului 13
  alineatul
  (4)
  și
  articolului 14 alineatul (9) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile stipulate în prezentul articol.

(1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.

(2)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 3 alineatele (2) și (3), articolul 4 alineatele (3) și (4), articolul 6
  alineatele (3), (9) și (10)
  , articolul 8 alineatul (4), articolul 9 alineatul (3), articolul 10 alineatul (5), articolul 11 alineatul (3), articolul 13
  alineatele (3) și
  (4), articolul 14 alineatul (9)
  și articolul 18 alineatele (2) și (5)

  este conferită Comisiei pentru o perioadă de timp nedeterminată de la data [Oficiul pentru Publicații: rugăm inserați data intrării în vigoare a prezentei directive].

(2)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 3 alineatele (2) și (3), articolul 4 alineatele (3) și (4), articolul 6
  alineatul (10a)
  , articolul 8 alineatul (4), articolul 9 alineatul (3), articolul 10 alineatul (5), articolul 11 alineatul (3), articolul 13
  alineatul
  (4)
  și
  articolul 14 alineatul (9) se conferă Comisiei pe o perioadă de cinci ani de la [Oficiul pentru Publicații: rugăm inserați data intrării în vigoare a prezentei directive].
  Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 3 alineatele (2) și (3), articolul 4 alineatele (3) și (4), articolul 6
  alineatele (3)
  ,
  (9) și (10),
  articolul 8 alineatul (4), articolul 9 alineatul (3), articolul 10 alineatul (5), articolul 11 alineatul (3), articolul 13
  alineatele (3) și
  (4), articolul 14 alineatul (9)
  și articolul 18 alineatele (2) și (5)
  poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificată în respectiva decizie. Decizia intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității niciunuia dintre actele delegate aflate deja în vigoare.

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 3 alineatele (2) și (3), articolul 4 alineatele (3) și (4), articolul 6
  alineatul (10a
  ), articolul 8 alineatul (4), articolul 9 alineatul (3), articolul 10 alineatul (5), articolul 11 alineatul (3), articolul 13
  alineatul
  (4)
  și
  articolul 14 alineatul (9) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificată în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

(4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(5)   O delegare de competențe în temeiul articolului 3 alineatele (2) și (3), articolului 4 alineatele (3) și (4), articolului 6
  alineatele (3
  ),
  (9) și (10),
  articolului 8 alineatul (4), articolului 9 alineatul (3), articolului 10 alineatul (5), articolul 11ui alineatul (3), articolului 13
  alineatele (3) și
  (4), articolului 14 alineatul (9)
  și articolului 18 alineatele (2) și (5)
  intră în vigoare numai în cazul în care nu a fost exprimată nicio obiecție nici de Parlamentul European, nici de Consiliu, în termen de 2 luni de la notificarea actului respectiv către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, atât Parlamentul European, cât și Consiliul, au informat ambii Comisia că nu vor obiecta. Termenul respectiv se prelungește cu 2 luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

(5)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 3 alineatele (2) și (3), articolului 4 alineatele (3) și (4), articolului 6
  alineatul (10a
  ), articolului 8 alineatul (4), articolului 9 alineatul (3), articolului 10 alineatul (5), articolului 11 alineatul (3), articolului 13
  alineatul
  (4)
  și
  articolului 14 alineatul (9) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Amendamentul 76

Propunere de directivă

Articolul 23 – alineatul 1 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În termen de cel mult
  cinci ani
  de la data specificată la articolul 25 alineatul (1), Comisia transmite Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social și Comitetului Regiunilor un raport privind aplicarea prezentei directive. | În termen de cel mult
  trei ani
  de la data specificată la articolul 25 alineatul (1), Comisia transmite Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social și Comitetului Regiunilor un raport privind aplicarea prezentei directive. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În termen de cel mult
  cinci ani
  de la data specificată la articolul 25 alineatul (1), Comisia transmite Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social și Comitetului Regiunilor un raport privind aplicarea prezentei directive.

În termen de cel mult
  trei ani
  de la data specificată la articolul 25 alineatul (1), Comisia transmite Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social și Comitetului Regiunilor un raport privind aplicarea prezentei directive.

Amendamentul 77

Propunere de directivă

Articolul 23 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera c a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ca) | evaluării efectelor de dependență ale ingredientelor care pot încuraja dependența; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ca)

evaluării efectelor de dependență ale ingredientelor care pot încuraja dependența;

Amendamentul 78

Propunere de directivă

Articolul 23 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera c b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (cb) | elaborării unor metode de testare standardizată care să permită măsurarea, în fumul de țigară, a altor compuși decât gudronul, nicotina și monoxidul de carbon; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(cb)

elaborării unor metode de testare standardizată care să permită măsurarea, în fumul de țigară, a altor compuși decât gudronul, nicotina și monoxidul de carbon;

Amendamentul 79

Propunere de directivă

Articolul 23 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera c c (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (cc) | datelor toxicologice care trebuie să fie solicitate fabricanților privind ingredientele și modul în care acestea ar trebuie testate, pentru ca autoritățile însărcinate cu sănătatea publică să poată evalua utilizarea lor; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(cc)

datelor toxicologice care trebuie să fie solicitate fabricanților privind ingredientele și modul în care acestea ar trebuie testate, pentru ca autoritățile însărcinate cu sănătatea publică să poată evalua utilizarea lor;

Amendamentul 80

Propunere de directivă

Articolul 23 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera c d (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (cd) | elaborării unor standarde cu privire la anumite produse altele decât țigaretele. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(cd)

elaborării unor standarde cu privire la anumite produse altele decât țigaretele.

Amendamentul 81

Propunere de directivă

Articolul 23 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Statele membre raportează Comisiei la din doi în doi ani cu privire la punerea în aplicare a măsurilor luate în conformitate cu Recomandarea 2003/54/CE a Consiliului din 2 decembrie 2002 privind prevenirea fumatului și inițiativele de îmbunătățire a controlului tutunului, în special în ceea ce privește limitele de vârstă stabilite în legislația națională, precum și planurile lor de creștere a limitei de vârstă cu scopul de a realiza obiectivul unei „generații fără fum de tutun”. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3a)
     
  Statele membre raportează Comisiei la din doi în doi ani cu privire la punerea în aplicare a măsurilor luate în conformitate cu Recomandarea 2003/54/CE a Consiliului din 2 decembrie 2002 privind prevenirea fumatului și inițiativele de îmbunătățire a controlului tutunului, în special în ceea ce privește limitele de vârstă stabilite în legislația națională, precum și planurile lor de creștere a limitei de vârstă cu scopul de a realiza obiectivul unei „generații fără fum de tutun”.

Amendamentul 82

Propunere de directivă

Articolul 24

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Statele membre nu interzic sau restricționează importul, vânzarea sau consumul de tutun sau de produse aferente care sunt conforme cu prezenta directivă. | (1)   
  În conformitate cu alineatele (2) și (3),
  statele membre nu interzic sau restricționează importul, vânzarea sau consumul de tutun sau de produse aferente care sunt conforme cu prezenta directivă. |
| (2)   Cu toate acestea, un stat membru poate menține dispoziții naționale mai stricte
  , aplicabile tuturor produselor similare,
  în domeniile vizate de directivă,
  pe baza unor necesități prioritare din sfera protejării sănătății publice. De asemenea, un stat membru poate să introducă dispoziții mai stricte, pe baza situației specifice din acest stat membru și cu condiția ca dispozițiile să fie justificate prin necesitatea de a proteja sănătatea publică
  . Astfel de dispoziții naționale se notifică Comisiei, împreună cu motivele pentru menținerea sau introducerea lor. Comisia, în termen de șase luni de la primirea notificării, aprobă sau respinge dispozițiile după ce a verificat, luând în considerare nivelul înalt de protecție a sănătății atins prin prezenta directivă, dacă ele sunt sau nu justificate, necesare și proporționale cu scopul lor și dacă constituie sau nu un mijloc de discriminare arbitrară sau o restricționare mascată a comerțului dintre statele membre. În absența unei decizii a Comisiei în acest termen, dispozițiile naționale sunt considerate aprobate. | (2)   Cu toate acestea, un stat membru poate menține
  sau introduce
  dispoziții naționale mai stricte în domeniile vizate de directivă,
  în măsura în care aceste dispoziții sunt compatibile cu tratatul
  . Astfel de dispoziții naționale
  se aplică tuturor produselor în aceeași măsură, inclusiv celor importate din alt stat membru sau dintr-o țară terță. Acestea
  se notifică Comisiei, împreună cu motivele pentru menținerea sau introducerea lor. Comisia, în termen de șase luni de la primirea notificării, aprobă sau respinge dispozițiile după ce a verificat, luând în considerare nivelul înalt de protecție a sănătății atins prin prezenta directivă, dacă ele sunt sau nu justificate, necesare și proporționale cu scopul lor și dacă constituie sau nu un mijloc de discriminare arbitrară sau o restricționare mascată a comerțului dintre statele membre. În absența unei decizii a Comisiei în acest termen, dispozițiile naționale sunt considerate aprobate. |
| (3)   Prezenta directivă nu aduce atingere dreptului statelor membre de a menține sau de a introduce,
  în conformitate cu tratatul,
  dispoziții naționale privind aspecte care nu sunt reglementate prin prezenta directivă.
  Aceste dispoziții naționale trebuie să fie justificate prin motive prioritare din sfera interesului public și trebuie să fie necesare și proporționale cu scopul lor.
  Ele nu trebuie să constituie un mijloc de discriminare arbitrară sau o restricționare disimulată a comerțului dintre statele membre și nu trebuie să pericliteze aplicarea deplină a prezentei directive. | (3)   Prezenta directivă nu aduce atingere dreptului statelor membre de a menține sau de a introduce, dispoziții naționale privind aspecte care nu sunt reglementate prin prezenta directivă
  , în măsura în care sunt compatibile cu tratatul
  . Ele
  se aplică tuturor produselor în aceeași măsură, inclusiv celor importate din alt stat membru sau dintr-o țară terță și
  nu trebuie să constituie un mijloc de discriminare arbitrară sau o restricționare disimulată a comerțului dintre statele membre și nu trebuie să pericliteze aplicarea deplină a prezentei directive. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Statele membre nu interzic sau restricționează importul, vânzarea sau consumul de tutun sau de produse aferente care sunt conforme cu prezenta directivă.

(1)   
  În conformitate cu alineatele (2) și (3),
  statele membre nu interzic sau restricționează importul, vânzarea sau consumul de tutun sau de produse aferente care sunt conforme cu prezenta directivă.

(2)   Cu toate acestea, un stat membru poate menține dispoziții naționale mai stricte
  , aplicabile tuturor produselor similare,
  în domeniile vizate de directivă,
  pe baza unor necesități prioritare din sfera protejării sănătății publice. De asemenea, un stat membru poate să introducă dispoziții mai stricte, pe baza situației specifice din acest stat membru și cu condiția ca dispozițiile să fie justificate prin necesitatea de a proteja sănătatea publică
  . Astfel de dispoziții naționale se notifică Comisiei, împreună cu motivele pentru menținerea sau introducerea lor. Comisia, în termen de șase luni de la primirea notificării, aprobă sau respinge dispozițiile după ce a verificat, luând în considerare nivelul înalt de protecție a sănătății atins prin prezenta directivă, dacă ele sunt sau nu justificate, necesare și proporționale cu scopul lor și dacă constituie sau nu un mijloc de discriminare arbitrară sau o restricționare mascată a comerțului dintre statele membre. În absența unei decizii a Comisiei în acest termen, dispozițiile naționale sunt considerate aprobate.

(2)   Cu toate acestea, un stat membru poate menține
  sau introduce
  dispoziții naționale mai stricte în domeniile vizate de directivă,
  în măsura în care aceste dispoziții sunt compatibile cu tratatul
  . Astfel de dispoziții naționale
  se aplică tuturor produselor în aceeași măsură, inclusiv celor importate din alt stat membru sau dintr-o țară terță. Acestea
  se notifică Comisiei, împreună cu motivele pentru menținerea sau introducerea lor. Comisia, în termen de șase luni de la primirea notificării, aprobă sau respinge dispozițiile după ce a verificat, luând în considerare nivelul înalt de protecție a sănătății atins prin prezenta directivă, dacă ele sunt sau nu justificate, necesare și proporționale cu scopul lor și dacă constituie sau nu un mijloc de discriminare arbitrară sau o restricționare mascată a comerțului dintre statele membre. În absența unei decizii a Comisiei în acest termen, dispozițiile naționale sunt considerate aprobate.

(3)   Prezenta directivă nu aduce atingere dreptului statelor membre de a menține sau de a introduce,
  în conformitate cu tratatul,
  dispoziții naționale privind aspecte care nu sunt reglementate prin prezenta directivă.
  Aceste dispoziții naționale trebuie să fie justificate prin motive prioritare din sfera interesului public și trebuie să fie necesare și proporționale cu scopul lor.
  Ele nu trebuie să constituie un mijloc de discriminare arbitrară sau o restricționare disimulată a comerțului dintre statele membre și nu trebuie să pericliteze aplicarea deplină a prezentei directive.

(3)   Prezenta directivă nu aduce atingere dreptului statelor membre de a menține sau de a introduce, dispoziții naționale privind aspecte care nu sunt reglementate prin prezenta directivă
  , în măsura în care sunt compatibile cu tratatul
  . Ele
  se aplică tuturor produselor în aceeași măsură, inclusiv celor importate din alt stat membru sau dintr-o țară terță și
  nu trebuie să constituie un mijloc de discriminare arbitrară sau o restricționare disimulată a comerțului dintre statele membre și nu trebuie să pericliteze aplicarea deplină a prezentei directive.

Amendamentul 83

Propunere de directivă

Articolul 25 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Statele membre adoptă actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru conformarea la prezenta directivă până la data de [Oficiul pentru Publicații: rugăm inserați data exactă – intrare în vigoare + 18 de luni] cel târziu. Ele comunică de îndată Comisiei textele acestor acte. | (1)   Statele membre adoptă actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru respectarea prezentei directive până la data de ... (**) cel târziu
  și, în cazul articolului 6, până la data de
  ... (***)

  cel târziu
  . Ele comunică de îndată Comisiei textele acestor acte. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Statele membre adoptă actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru conformarea la prezenta directivă până la data de [Oficiul pentru Publicații: rugăm inserați data exactă – intrare în vigoare + 18 de luni] cel târziu. Ele comunică de îndată Comisiei textele acestor acte.

(1)   Statele membre adoptă actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru respectarea prezentei directive până la data de ... (**) cel târziu
  și, în cazul articolului 6, până la data de
  ... (***)

  cel târziu
  . Ele comunică de îndată Comisiei textele acestor acte.

Amendamentul 84

Propunere de directivă

Articolul 26

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Dispoziție tranzitorie | Dispoziție tranzitorie |
| Statele membre pot permite introducerea pe piață a următoarelor produse, care nu sunt în conformitate cu prezenta directivă, până la data de [Oficiul pentru Publicații: rugăm inserați data exactă – intrare în vigoare + 24 de luni]: | Statele membre pot permite introducerea pe piață a următoarelor produse, care nu sunt în conformitate cu prezenta directivă, până la data de ... (****): |
| (a) | produse din tutun; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Dispoziție tranzitorie

Dispoziție tranzitorie

Statele membre pot permite introducerea pe piață a următoarelor produse, care nu sunt în conformitate cu prezenta directivă, până la data de [Oficiul pentru Publicații: rugăm inserați data exactă – intrare în vigoare + 24 de luni]:

Statele membre pot permite introducerea pe piață a următoarelor produse, care nu sunt în conformitate cu prezenta directivă, până la data de ... (****):

(a)

produse din tutun;

| (a) | produse din tutun; |
| --- | --- |

(a)

produse din tutun;

| (b) | produse care conțin nicotină sub pragul menționat la articolul 18 alineatul (1); |
| --- | --- |

(b)

produse care conțin nicotină sub pragul menționat la articolul 18 alineatul (1);

| (c) | produse din plante pentru fumat. |
| --- | --- |

(c)

produse din plante pentru fumat.

| (b) | produse din plante pentru fumat. |
| --- | --- |

(b)

produse din plante pentru fumat.

Statele membre pot permite introducerea pe piață a produselor care conțin nicotină, care nu sunt în conformitate cu prezenta directivă, până la data de ...

   (*****)

  :

Amendamentul 85

Propunere de directivă

Anexa -I (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Anexa -I |
| | Aditivi autorizați pentru utilizarea în produsele din tutun |
| | Denumirea chimică a aditivului – funcție – nivelul maxim admis |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Anexa -I

Aditivi autorizați pentru utilizarea în produsele din tutun

Denumirea chimică a aditivului – funcție – nivelul maxim admis

Amendamentul 86

Propunere de directivă

Anexa I

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Lista avertismentelor scrise | Lista avertismentelor scrise |
| [menționate la articolul 9 și la articolul 10 alineatul (1)] | [menționate la articolul 9 și la articolul 10 alineatul (1)] |
| 1. | Fumatul cauzează 9 din 10 cancere pulmonare |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Lista avertismentelor scrise

Lista avertismentelor scrise

[menționate la articolul 9 și la articolul 10 alineatul (1)]

[menționate la articolul 9 și la articolul 10 alineatul (1)]

1.

Fumatul cauzează 9 din 10 cancere pulmonare

| 1. | Fumatul cauzează 9 din 10 cancere pulmonare |
| --- | --- |

1.

Fumatul cauzează 9 din 10 cancere pulmonare

| 2. | Fumatul cauzează cancer al gurii și al gâtului |
| --- | --- |

2.

Fumatul cauzează cancer al gurii și al gâtului

| 2. | Fumatul cauzează cancer al gurii și al gâtului |
| --- | --- |

2.

Fumatul cauzează cancer al gurii și al gâtului

| 2a. | Fumatul cauzează cancer al vezicii urinare |
| --- | --- |

2a.

| 3. | Fumatul dăunează plămânilor |
| --- | --- |

3.

Fumatul dăunează plămânilor

| 3. | Fumatul dăunează plămânilor |
| --- | --- |

3.

Fumatul dăunează plămânilor

| 4. | Fumatul cauzează atacuri de inimă |
| --- | --- |

4.

Fumatul cauzează atacuri de inimă

| 4. | Fumatul cauzează atacuri cardiace |
| --- | --- |

4.

Fumatul cauzează atacuri cardiace

| 5. | Fumatul cauzează accidente vasculare cerebrale și infirmitate |
| --- | --- |

5.

Fumatul cauzează accidente vasculare cerebrale și infirmitate

| 5. | Fumatul cauzează accidente vasculare cerebrale și infirmitate |
| --- | --- |

5.

Fumatul cauzează accidente vasculare cerebrale și infirmitate

| 6. | Fumatul blochează arterele |
| --- | --- |

6.

Fumatul blochează arterele

| 6. | Fumatul blochează arterele |
| --- | --- |

6.

Fumatul blochează arterele

| 7. | Fumatul crește riscul de orbire |
| --- | --- |

7.

Fumatul crește riscul de orbire

| 7. | Fumatul crește riscul de orbire |
| --- | --- |

7.

Fumatul crește riscul de orbire

| 8. | Fumatul dăunează dinților și gingiilor |
| --- | --- |

8.

Fumatul dăunează dinților și gingiilor

| 8. | Fumatul dăunează dinților și gingiilor |
| --- | --- |

8.

Fumatul dăunează dinților și gingiilor

| 9. | Fumatul poate ucide fătul nenăscut |
| --- | --- |

9.

Fumatul poate ucide fătul nenăscut

| 9. | Fumatul poate ucide fătul |
| --- | --- |

9.

Fumatul poate ucide fătul

| 10. | Fumul dumneavoastră dăunează copiilor, familiei și prietenilor dumneavoastră |
| --- | --- |

10.

Fumul dumneavoastră dăunează copiilor, familiei și prietenilor dumneavoastră

| 10. | Fumul dumneavoastră dăunează copiilor, familiei și prietenilor dumneavoastră |
| --- | --- |

10.

Fumul dumneavoastră dăunează copiilor, familiei și prietenilor dumneavoastră

| 11. | Copiii fumătorilor sunt mai predispuși să înceapă să fumeze |
| --- | --- |

11.

Copiii fumătorilor sunt mai predispuși să înceapă să fumeze

| 11. | Copiii fumătorilor sunt mai predispuși să înceapă să fumeze |
| --- | --- |

11.

Copiii fumătorilor sunt mai predispuși să înceapă să fumeze

| 12. | Renunțați la fumat – rămâneți în viață pentru cei dragi |
| --- | --- |

12.

Renunțați la fumat – rămâneți în viață pentru cei dragi

| 12. | Renunțați la fumat – rămâneți în viață pentru cei dragi |
| --- | --- |

12.

Renunțați la fumat – rămâneți în viață pentru cei dragi

| 13. | Fumatul reduce fertilitatea |
| --- | --- |

13.

Fumatul reduce fertilitatea

| 13. | Fumatul reduce fertilitatea |
| --- | --- |

13.

Fumatul reduce fertilitatea

| 14. | Fumatul crește riscul de impotență |
| --- | --- |

14.

Fumatul crește riscul de impotență

| 14. | Fumatul crește riscul de impotență |
| --- | --- |

14.

Fumatul crește riscul de impotență

| 14a. | Fumatul poate provoca moartea subită |
| --- | --- |

14a.

| 14b. | Fumatul în timpul sarcinii provoacă nașterea prematură |
| --- | --- |

14b.

| 14c. | Fumatul pasiv poate agrava astmul sau meningita în cazul copiilor |
| --- | --- |

14c.

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă spre reexaminare comisiei competente în conformitate cu articolul 57 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul de procedură (A7-0276/2013).

(2)  

  JO L 353, 31.12.2008, p. 1.

(3)  

  JO L 311, 28.11.2001, p. 67, astfel cum a fost modificată ultima dată de Directiva 2011/62/UE, JO L 174, 1.7.2011, p. 74.

(*)  
  36 luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

(**)  
  Intrare în vigoare + 18 luni.

(***)  
  Intrare în vigoare + 36 de luni.

(****)  Intrare în vigoare + 24 de luni.

(*****)  
  Intrare în vigoare + 36 de luni.

---

| 19.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 181/164 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 181/164

---

P7_TA(2013)0399

Protocolul dintre UE şi Mauritania de stabilire a posibilităţilor de pescuit şi a contribuţiei financiare ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 octombrie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Uniunea Europeană și Republica Islamică Mauritania pentru o perioadă de doi ani (15777/2012 – C7-0419/2012 – 2012/0258(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2016/C 181/25)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (15777/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (15777/2012),

| — | având în vedere proiectul de protocol de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Uniunea Europeană și Republica Islamică Mauritania pentru o perioadă de doi ani (15781/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de protocol de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Uniunea Europeană și Republica Islamică Mauritania pentru o perioadă de doi ani (15781/2012),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 43 alineatul (2) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0419/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 43 alineatul (2) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0419/2012),

| — | având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum și cel al Comisiei pentru bugete (A7-0184/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum și cel al Comisiei pentru bugete (A7-0184/2013),

| 1. | aprobă încheierea protocolului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea protocolului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Islamice Mauritania. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Islamice Mauritania.

---

09 octombrie 2013

| 19.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 181/166 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 181/166

---

P7_TA(2013)0407

Ambarcațiunile de agrement și motovehiculele nautice ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 9 octombrie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind ambarcațiunile de agrement și motovehiculele nautice (COM(2011)0456 – C7-0212/2011 – 2011/0197(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 181/26)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0456), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0456),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0212/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0212/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 8 decembrie 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 8 decembrie 2011 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 31 mai 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 31 mai 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizele Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și Comisiei pentru transport și turism (A7-0213/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizele Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și Comisiei pentru transport și turism (A7-0213/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale, poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale, poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 43, 15.2.2012, p.30.

---

P7_TC1-COD(2011)0197

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 octombrie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind ambarcațiunile de agrement și motovehiculele nautice și de abrogare a Directivei 94/25/CE

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2013/53/UE.)

---

| 19.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 181/167 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 181/167

---

P7_TA(2013)0408

Recunoașterea calificărilor profesionale și cooperarea administrativă prin intermediul sistemului de informare al pieței interne ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 9 octombrie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2005/36/CE privind recunoașterea calificărilor profesionale și a Regulamentului privind cooperarea administrativă prin intermediul sistemului de informare al pieței interne (COM(2011)0883 – C7-0512/2011 – 2011/0435(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 181/27)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0883), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0883),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 46, articolul 53 alineatul (1), articolul 62 și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0512/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 46, articolul 53 alineatul (1), articolul 62 și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0512/2011),

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus,

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3), articolul 46, articolul 53 alineatul (1) și articolul 62 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3), articolul 46, articolul 53 alineatul (1) și articolul 62 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizele motivate prezentate de către Senatul Franței în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele motivate prezentate de către Senatul Franței în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 26 aprilie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 26 aprilie 2012 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 26 iunie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 26 iunie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 și articolul 37 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 și articolul 37 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și al Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0038/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și al Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0038/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | ia act de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

ia act de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 191, 29.6.2012, p. 103.

---

P7_TC1-COD(2011)0435

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 octombrie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2005/36/CE privind recunoașterea calificărilor profesionale și a Regulamentului (UE) nr. 1024/2012 privind cooperarea administrativă prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne („Regulamentul IMI”)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2013/55/UE.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Declarație a Comisiei

În momentul pregătirii actelor delegate menționate la articolul 57c alineatul (2), Comisia va garanta transmiterea simultană, promptă și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și către Consiliu și va desfășura consultări adecvate și transparente cu destul timp înainte, în special cu experți din partea autorităților și organismelor competente, a asociațiilor profesionale și a instituțiilor de învățământ din toate statele membre și, după caz, cu experți din partea partenerilor sociali.

---

| 19.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 181/168 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 181/168

---

P7_TA(2013)0409

Acordul UE-Armenia privind facilitarea eliberării vizelor ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 9 octombrie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Armenia privind facilitarea eliberării vizelor (05835/2013 – C7-0112/2013 – 2012/0334(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2016/C 181/28)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (05835/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (05835/2013),

| — | având în vedere proiectul de acord dintre Uniunea Europeană și Republica Armenia privind facilitarea eliberării vizelor (16913/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord dintre Uniunea Europeană și Republica Armenia privind facilitarea eliberării vizelor (16913/2012),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 77 alineatul (2) litera (a), și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0112/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 77 alineatul (2) litera (a), și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0112/2013),

| — | având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0290/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0290/2013),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Armenia. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Armenia.

---

| 19.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 181/169 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 181/169

---

P7_TA(2013)0410

Acordul UE-Armenia privind readmisia persoanelor aflate în situație de ședere ilegală ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 9 octombrie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Armenia privind readmisia persoanelor aflate în situație de ședere ilegală (05859/2013 – C7-0113/2013 – 2012/0332(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2016/C 181/29)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (05859/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (05859/2013),

| — | având în vedere proiectul de acord dintre Uniunea Europeană și Republica Armenia privind readmisia persoanelor aflate în situație de ședere ilegală (05860/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord dintre Uniunea Europeană și Republica Armenia privind readmisia persoanelor aflate în situație de ședere ilegală (05860/2013),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 79 alineatul (3) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0113/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 79 alineatul (3) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0113/2013),

| — | având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0289/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0289/2013),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Armenia. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Armenia.

---

| 19.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 181/170 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 181/170

---

P7_TA(2013)0413

Evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 9 octombrie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2011/92/UE privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului (COM(2012)0628 – C7-0367/2012 – 2012/0297(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 181/30)

Amendamentul 1

Propunere de directivă

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | Directiva 2011/92/UE a armonizat principiile de evaluare a efectelor proiectelor asupra mediului prin introducerea de cerințe minime (în ceea ce privește tipul de proiecte evaluate, principalele obligații ale inițiatorilor, conținutul evaluării și participarea autorităților competente și a publicului) și contribuie la asigurarea unui nivel înalt de protecție a mediului și a sănătății umane. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

Directiva 2011/92/UE a armonizat principiile de evaluare a efectelor proiectelor asupra mediului prin introducerea de cerințe minime (în ceea ce privește tipul de proiecte evaluate, principalele obligații ale inițiatorilor, conținutul evaluării și participarea autorităților competente și a publicului) și contribuie la asigurarea unui nivel înalt de protecție a mediului și a sănătății umane.

| (1) | Directiva 2011/92/UE a armonizat principiile de evaluare a efectelor proiectelor asupra mediului prin introducerea de cerințe minime (în ceea ce privește tipul de proiecte evaluate, principalele obligații ale inițiatorilor, conținutul evaluării și participarea autorităților competente și a publicului) și contribuie la asigurarea unui nivel înalt de protecție a mediului și a sănătății umane.
  Ar trebui să se permită statelor membre să adopte norme mai stricte pentru a proteja mediul și sănătatea umană. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 2011/92/UE a armonizat principiile de evaluare a efectelor proiectelor asupra mediului prin introducerea de cerințe minime (în ceea ce privește tipul de proiecte evaluate, principalele obligații ale inițiatorilor, conținutul evaluării și participarea autorităților competente și a publicului) și contribuie la asigurarea unui nivel înalt de protecție a mediului și a sănătății umane.
  Ar trebui să se permită statelor membre să adopte norme mai stricte pentru a proteja mediul și sănătatea umană.

Amendamentul 2

Propunere de directivă

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | Este necesar ca Directiva 2011/92/UE să fie modificată pentru a consolida calitatea procedurii de evaluare a impactului asupra mediului, pentru a simplifica diversele etape ale procedurii și pentru a îmbunătăți coerența și sinergiile cu alte acte legislative și politici ale Uniunii, precum și cu strategiile și politicile elaborate de statele membre în domenii de competență națională. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

Este necesar ca Directiva 2011/92/UE să fie modificată pentru a consolida calitatea procedurii de evaluare a impactului asupra mediului, pentru a simplifica diversele etape ale procedurii și pentru a îmbunătăți coerența și sinergiile cu alte acte legislative și politici ale Uniunii, precum și cu strategiile și politicile elaborate de statele membre în domenii de competență națională.

| (3) | Este necesar ca Directiva 2011/92/UE să fie modificată pentru a consolida calitatea procedurii de evaluare a impactului asupra mediului, pentru a simplifica diversele etape ale procedurii
  , pentru a alinia procedura la principiile reglementării inteligente
  și pentru a îmbunătăți coerența și sinergiile cu alte acte legislative și politici ale Uniunii, precum și cu strategiile și politicile elaborate de statele membre în domenii de competență națională.
  Obiectivul final al modificării prezentei directive este o mai bună punere în aplicare la nivelul statelor membre. În numeroase cazuri, procedurile administrative au devenit prea complicate și îndelungate, ceea ce a generat întârzieri și riscuri suplimentare în ceea ce privește protecția mediului. În acest sens, simplificarea și armonizarea procedurilor ar trebui să fie unul dintre obiectivele prezentei directive. În vederea unei evaluări coordonate sau a unor proceduri comune atunci când sunt necesare mai multe evaluări ale impactului asupra mediului (EIM), de exemplu în cazul proiectelor transfrontaliere, dar și pentru definirea unor criterii mai specifice pentru evaluările obligatorii, trebuie să se analizeze dacă nu ar fi adecvat să se creeze un ghișeu unic. |
| --- | --- |

(3)

Este necesar ca Directiva 2011/92/UE să fie modificată pentru a consolida calitatea procedurii de evaluare a impactului asupra mediului, pentru a simplifica diversele etape ale procedurii
  , pentru a alinia procedura la principiile reglementării inteligente
  și pentru a îmbunătăți coerența și sinergiile cu alte acte legislative și politici ale Uniunii, precum și cu strategiile și politicile elaborate de statele membre în domenii de competență națională.
  Obiectivul final al modificării prezentei directive este o mai bună punere în aplicare la nivelul statelor membre. În numeroase cazuri, procedurile administrative au devenit prea complicate și îndelungate, ceea ce a generat întârzieri și riscuri suplimentare în ceea ce privește protecția mediului. În acest sens, simplificarea și armonizarea procedurilor ar trebui să fie unul dintre obiectivele prezentei directive. În vederea unei evaluări coordonate sau a unor proceduri comune atunci când sunt necesare mai multe evaluări ale impactului asupra mediului (EIM), de exemplu în cazul proiectelor transfrontaliere, dar și pentru definirea unor criterii mai specifice pentru evaluările obligatorii, trebuie să se analizeze dacă nu ar fi adecvat să se creeze un ghișeu unic.

Amendamentul 3

Propunere de directivă

Considerentul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a) | Pentru a garanta aplicarea armonizată și protecția egală a mediului pe teritoriul întregii Uniuni, Comisia ar trebui, având în vedere rolul său de gardian al tratatelor, să asigure conformitatea calitativă, precum și cea procedurală, cu dispozițiile Directivei 2011/92/UE, inclusiv cu cele privind consultarea și participarea publicului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3a)

Pentru a garanta aplicarea armonizată și protecția egală a mediului pe teritoriul întregii Uniuni, Comisia ar trebui, având în vedere rolul său de gardian al tratatelor, să asigure conformitatea calitativă, precum și cea procedurală, cu dispozițiile Directivei 2011/92/UE, inclusiv cu cele privind consultarea și participarea publicului.

Amendamentul 4

Propunere de directivă

Considerentul 3 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3b) | În cazul proiectelor care ar putea avea un impact transfrontalier asupra mediului, statele membre implicate ar trebui să instituie un organism de legătură comun, organizat în mod paritar, responsabil cu toate etapele procedurii. Autorizarea finală a proiectului necesită aprobarea tuturor statelor membre implicate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3b)

În cazul proiectelor care ar putea avea un impact transfrontalier asupra mediului, statele membre implicate ar trebui să instituie un organism de legătură comun, organizat în mod paritar, responsabil cu toate etapele procedurii. Autorizarea finală a proiectului necesită aprobarea tuturor statelor membre implicate.

Amendamentul 5

Propunere de directivă

Considerentul 3 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3c) | Directiva 2011/92/UE ar trebui să fie revizuită, de asemenea, de o manieră care să asigure îmbunătățirea protecției mediului, creșterea eficienței folosirii resurselor și sprijinirea unei creșteri durabile în Europa. În acest sens se impune o simplificare și armonizare a procedurilor prevăzute. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3c)

Directiva 2011/92/UE ar trebui să fie revizuită, de asemenea, de o manieră care să asigure îmbunătățirea protecției mediului, creșterea eficienței folosirii resurselor și sprijinirea unei creșteri durabile în Europa. În acest sens se impune o simplificare și armonizare a procedurilor prevăzute.

Amendamentul 6

Propunere de directivă

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | În ultimii zece ani, problemele de mediu, cum sunt utilizarea eficientă a resurselor,
  biodiversitatea
  , schimbările climatice și riscurile de dezastre, au devenit mai importante în elaborarea politicilor
  și trebuie,
  prin urmare, să constituie și elemente
  esențiale
  în procesul de evaluare și în cel decizional, în special în cazul proiectelor de infrastructură. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

În ultimii zece ani, problemele de mediu, cum sunt utilizarea eficientă a resurselor,
  biodiversitatea
  , schimbările climatice și riscurile de dezastre, au devenit mai importante în elaborarea politicilor
  și trebuie,
  prin urmare, să constituie și elemente
  esențiale
  în procesul de evaluare și în cel decizional, în special în cazul proiectelor de infrastructură.

| (4) | În ultimii zece ani, problemele de mediu, cum sunt utilizarea eficientă
  și durabilă
  a resurselor,
  protejarea biodiversității
  ,
  utilizarea terenurilor,
  schimbările climatice și riscurile de dezastre
  naturale sau antropice
  , au devenit mai importante în elaborarea politicilor. Prin urmare,
  ele ar trebui
  să constituie și elemente
  importante
  în procesul de evaluare și în cel decizional
  în cazul oricărui proiect public sau privat care ar putea avea un impact semnificativ asupra mediului
  , în special în cazul proiectelor de infrastructură.
  Dat fiind că Comisia nu a instituit orientări cu privire la aplicarea Directivei 2011/92/UE în ceea ce privește conservarea patrimoniului istoric și cultural, Comisia ar trebui să propună o listă de criterii și de indicații, inclusiv în legătură cu impactul vizual, pentru a îmbunătăți punerea în aplicare a directivei. |
| --- | --- |

(4)

În ultimii zece ani, problemele de mediu, cum sunt utilizarea eficientă
  și durabilă
  a resurselor,
  protejarea biodiversității
  ,
  utilizarea terenurilor,
  schimbările climatice și riscurile de dezastre
  naturale sau antropice
  , au devenit mai importante în elaborarea politicilor. Prin urmare,
  ele ar trebui
  să constituie și elemente
  importante
  în procesul de evaluare și în cel decizional
  în cazul oricărui proiect public sau privat care ar putea avea un impact semnificativ asupra mediului
  , în special în cazul proiectelor de infrastructură.
  Dat fiind că Comisia nu a instituit orientări cu privire la aplicarea Directivei 2011/92/UE în ceea ce privește conservarea patrimoniului istoric și cultural, Comisia ar trebui să propună o listă de criterii și de indicații, inclusiv în legătură cu impactul vizual, pentru a îmbunătăți punerea în aplicare a directivei.

Amendamentul 7

Propunere de directivă

Considerentul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4a) | A stipula că este necesar să se țină seama într-o mai mare măsură de criteriile de mediu în cazul tuturor proiectelor s-ar putea dovedi contraproductiv dacă ar folosi la sporirea complexității procedurilor implicate și la prelungirea timpului necesar pentru autorizarea și validarea fiecărei etape. Aceasta ar putea conduce la creșterea costurilor, putând chiar ajunge să reprezinte o amenințare pentru mediu dacă proiectele de infrastructură necesită o perioadă îndelungată de timp până la terminare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4a)

A stipula că este necesar să se țină seama într-o mai mare măsură de criteriile de mediu în cazul tuturor proiectelor s-ar putea dovedi contraproductiv dacă ar folosi la sporirea complexității procedurilor implicate și la prelungirea timpului necesar pentru autorizarea și validarea fiecărei etape. Aceasta ar putea conduce la creșterea costurilor, putând chiar ajunge să reprezinte o amenințare pentru mediu dacă proiectele de infrastructură necesită o perioadă îndelungată de timp până la terminare.

Amendamentul 8

Propunere de directivă

Considerentul 4 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4b) | Este esențial ca problemele de mediu legate de proiectele de infrastructură să nu distragă atenția de la faptul că, în mod inevitabil, orice proiect va avea un impact asupra mediului. De asemenea, este necesar să se pună accentul pe asigurarea unui echilibru dintre valoarea unui proiect și impactul său asupra mediului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4b)

Este esențial ca problemele de mediu legate de proiectele de infrastructură să nu distragă atenția de la faptul că, în mod inevitabil, orice proiect va avea un impact asupra mediului. De asemenea, este necesar să se pună accentul pe asigurarea unui echilibru dintre valoarea unui proiect și impactul său asupra mediului.

Amendamentul 9

Propunere de directivă

Considerentul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5) | În comunicarea sa intitulată „Foaie de parcurs către o Europă eficientă din punctul de vedere energetic”, Comisia s-a angajat să includă considerente mai ample privind utilizarea eficientă a resurselor în contextul revizuirii Directivei 2011/92/UE. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)

În comunicarea sa intitulată „Foaie de parcurs către o Europă eficientă din punctul de vedere energetic”, Comisia s-a angajat să includă considerente mai ample privind utilizarea eficientă a resurselor în contextul revizuirii Directivei 2011/92/UE.

| (5) | În comunicarea sa intitulată „Foaie de parcurs către o Europă eficientă din punctul de vedere energetic”, Comisia s-a angajat să includă considerente mai ample privind utilizarea eficientă
  și sustenabilă
  a resurselor în contextul revizuirii Directivei 2011/92/UE. |
| --- | --- |

(5)

În comunicarea sa intitulată „Foaie de parcurs către o Europă eficientă din punctul de vedere energetic”, Comisia s-a angajat să includă considerente mai ample privind utilizarea eficientă
  și sustenabilă
  a resurselor în contextul revizuirii Directivei 2011/92/UE.

Amendamentul 10

Propunere de directivă

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | Protecția și promovarea patrimoniului cultural și a peisajelor, care constituie parte integrantă a diversității culturale pe care Uniunea s-a angajat să o respecte și să o promoveze în conformitate cu articolul 167 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, se pot baza, în mod util, pe definițiile și principiile elaborate în convențiile relevante ale Consiliului Europei, în special Convenția pentru protecția patrimoniului arhitectural al Europei, Convenția europeană a peisajului
  și
  Convenția-cadru privind valoarea patrimoniului cultural pentru societate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

Protecția și promovarea patrimoniului cultural și a peisajelor, care constituie parte integrantă a diversității culturale pe care Uniunea s-a angajat să o respecte și să o promoveze în conformitate cu articolul 167 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, se pot baza, în mod util, pe definițiile și principiile elaborate în convențiile relevante ale Consiliului Europei, în special Convenția pentru protecția patrimoniului arhitectural al Europei, Convenția europeană a peisajului
  și
  Convenția-cadru privind valoarea patrimoniului cultural pentru societate.

| (11) | Protecția și promovarea patrimoniului cultural și a peisajelor, care constituie parte integrantă a diversității culturale pe care Uniunea s-a angajat să o respecte și să o promoveze în conformitate cu articolul 167 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, se pot baza, în mod util, pe definițiile și principiile elaborate în convențiile relevante ale Consiliului Europei, în special Convenția pentru protecția patrimoniului arhitectural al Europei, Convenția europeană a peisajului, Convenția-cadru privind valoarea patrimoniului cultural pentru societate
  și Recomandarea internațională privind salvgardarea ansamblurilor istorice sau tradiționale și rolul lor în viața contemporană, adoptată în Nairobi, în 1976, de Unesco
  . |
| --- | --- |

(11)

Protecția și promovarea patrimoniului cultural și a peisajelor, care constituie parte integrantă a diversității culturale pe care Uniunea s-a angajat să o respecte și să o promoveze în conformitate cu articolul 167 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, se pot baza, în mod util, pe definițiile și principiile elaborate în convențiile relevante ale Consiliului Europei, în special Convenția pentru protecția patrimoniului arhitectural al Europei, Convenția europeană a peisajului, Convenția-cadru privind valoarea patrimoniului cultural pentru societate
  și Recomandarea internațională privind salvgardarea ansamblurilor istorice sau tradiționale și rolul lor în viața contemporană, adoptată în Nairobi, în 1976, de Unesco
  .

Amendamentul 11

Propunere de directivă

Considerentul 11 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (11a) | Impactul vizual constituie un criteriu esențial în evaluarea impactului asupra mediului în ceea ce privește conservarea patrimoniului istoric și cultural, a peisajelor naturale și a zonelor urbane; acesta este un alt factor care ar trebui aplicat în cadrul evaluărilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11a)

Impactul vizual constituie un criteriu esențial în evaluarea impactului asupra mediului în ceea ce privește conservarea patrimoniului istoric și cultural, a peisajelor naturale și a zonelor urbane; acesta este un alt factor care ar trebui aplicat în cadrul evaluărilor.

Amendamentul 12

Propunere de directivă

Considerentul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (12) | La aplicarea Directivei 2011/92/UE, este necesar să se asigure
  un mediu de afaceri competitiv, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii, pentru a genera
  o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, în concordanță cu obiectivele stabilite în comunicarea Comisiei intitulată „Europa 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii”. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12)

La aplicarea Directivei 2011/92/UE, este necesar să se asigure
  un mediu de afaceri competitiv, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii, pentru a genera
  o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, în concordanță cu obiectivele stabilite în comunicarea Comisiei intitulată „Europa 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii”.

| (12) | La aplicarea Directivei 2011/92/UE, este necesar să se asigure o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, în concordanță cu obiectivele stabilite în comunicarea Comisiei intitulată „Europa 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii”. |
| --- | --- |

(12)

La aplicarea Directivei 2011/92/UE, este necesar să se asigure o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, în concordanță cu obiectivele stabilite în comunicarea Comisiei intitulată „Europa 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii”.

Amendamentul 13

Propunere de directivă

Considerentul 12 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12a) | În vederea consolidării accesului publicului și a transparenței, în fiecare stat membru ar trebui pus la dispoziție un portal central care să furnizeze, în timp util, informații în format electronic privind mediul în ceea ce privește punerea în aplicare a prezentei directive. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12a)

În vederea consolidării accesului publicului și a transparenței, în fiecare stat membru ar trebui pus la dispoziție un portal central care să furnizeze, în timp util, informații în format electronic privind mediul în ceea ce privește punerea în aplicare a prezentei directive.

Amendamentul 14

Propunere de directivă

Considerentul 12 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12b) | Pentru a reduce sarcinile administrative, a facilita procesul decizional și a reduce costurile proiectelor, ar trebui luate măsurile necesare pentru standardizarea criteriilor în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind standardizarea europeană

   (2)

  , cu scopul de a putea sprijini utilizarea celor mai bune tehnologii disponibile (BAT), a îmbunătăți competitivitatea și a preveni interpretarea standardelor în mod diferit. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12b)

Pentru a reduce sarcinile administrative, a facilita procesul decizional și a reduce costurile proiectelor, ar trebui luate măsurile necesare pentru standardizarea criteriilor în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind standardizarea europeană

   (2)

  , cu scopul de a putea sprijini utilizarea celor mai bune tehnologii disponibile (BAT), a îmbunătăți competitivitatea și a preveni interpretarea standardelor în mod diferit.

Amendamentul 15

Propunere de directivă

Considerentul 12 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12c) | Tot pentru a simplifica și facilita activitatea administrațiilor competente, ar trebui elaborate criterii de îndrumare care să ia în considerare caracteristicile diferitelor sectoare de activitate economică sau industrială. Aceasta ar trebui să se bazeze pe instrucțiunile în temeiul articolul 6 din Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 12 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică

   (3)

  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12c)

Tot pentru a simplifica și facilita activitatea administrațiilor competente, ar trebui elaborate criterii de îndrumare care să ia în considerare caracteristicile diferitelor sectoare de activitate economică sau industrială. Aceasta ar trebui să se bazeze pe instrucțiunile în temeiul articolul 6 din Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 12 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică

   (3)

  .

Amendamentul 16

Propunere de directivă

Considerentul 12 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12d) | Pentru a asigura conservarea optimă a patrimoniului istoric și cultural, Comisia și/sau statele membre ar trebui să elaboreze criterii de îndrumare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12d)

Pentru a asigura conservarea optimă a patrimoniului istoric și cultural, Comisia și/sau statele membre ar trebui să elaboreze criterii de îndrumare.

Amendamentul 17

Propunere de directivă

Considerentul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | Experiența a demonstrat că,
  în cazurile
  de urgență civilă, respectarea dispozițiilor Directivei 2011/92/UE poate avea efecte negative și, prin urmare, este necesar să se stabilească dispoziții prin care statele membre să fie autorizate să nu aplice directiva respectivă
  în anumite
  cazuri. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13)

Experiența a demonstrat că,
  în cazurile
  de urgență civilă, respectarea dispozițiilor Directivei 2011/92/UE poate avea efecte negative și, prin urmare, este necesar să se stabilească dispoziții prin care statele membre să fie autorizate să nu aplice directiva respectivă
  în anumite
  cazuri.

| | |
| --- | --- |

Amendamentul 18

Propunere de directivă

Considerentul 13 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13a) | Articolul 1 alineatul (4) din Directiva 2011/92/UE, care prevede că directiva nu se aplică proiectelor adoptate printr-un act specific al legislației naționale, prevede o derogare cu garanții procedurale limitate și ar putea să introducă posibilitatea de a eluda în mare măsură punerea în aplicare a directivei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13a)

Articolul 1 alineatul (4) din Directiva 2011/92/UE, care prevede că directiva nu se aplică proiectelor adoptate printr-un act specific al legislației naționale, prevede o derogare cu garanții procedurale limitate și ar putea să introducă posibilitatea de a eluda în mare măsură punerea în aplicare a directivei.

Amendamentul 19

Propunere de directivă

Considerentul 13 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13b). | Experiența a demonstrat că este necesară introducerea unor norme clare pentru evitarea conflictului de interese care poate apărea între inițiatorul unui proiect supus evaluării impactului aspra mediului și autoritățile competente menționate la articolul 1 alineatul (2) litera (f) din Directiva 2011/92/UE. În special, autoritățile competente nu ar trebui să fie și inițiatorul proiectului și nici nu ar trebui să se afle într-o poziție de dependență, legătură sau subordonare față de inițiator. Din aceleași motive, este oportun să se prevadă că o autoritate desemnată ca autoritate competentă în sensul Directivei 2011/92/UE nu poate îndeplini această atribuție în cazul proiectelor supuse evaluării impactului asupra mediului pe care le-a inițiat ea însăși. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13b).

Experiența a demonstrat că este necesară introducerea unor norme clare pentru evitarea conflictului de interese care poate apărea între inițiatorul unui proiect supus evaluării impactului aspra mediului și autoritățile competente menționate la articolul 1 alineatul (2) litera (f) din Directiva 2011/92/UE. În special, autoritățile competente nu ar trebui să fie și inițiatorul proiectului și nici nu ar trebui să se afle într-o poziție de dependență, legătură sau subordonare față de inițiator. Din aceleași motive, este oportun să se prevadă că o autoritate desemnată ca autoritate competentă în sensul Directivei 2011/92/UE nu poate îndeplini această atribuție în cazul proiectelor supuse evaluării impactului asupra mediului pe care le-a inițiat ea însăși.

Amendamentul 20

Propunere de directivă

Considerentul 13 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13c) | În cadrul evaluării impactului proiectelor asupra mediului se ține seama de principiul proporționalității. Cerințele care sunt impuse pentru evaluarea impactului asupra mediului al unui proiect ar trebui să fie proporționale cu anvergura sa și cu etapa în care se află. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13c)

În cadrul evaluării impactului proiectelor asupra mediului se ține seama de principiul proporționalității. Cerințele care sunt impuse pentru evaluarea impactului asupra mediului al unui proiect ar trebui să fie proporționale cu anvergura sa și cu etapa în care se află.

Amendamentul 21

Propunere de directivă

Considerentul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (16) | Atunci când stabilesc dacă este probabil să se producă efecte semnificative asupra mediului, autoritățile competente
  trebuie să identifice
  cele mai relevante criterii care trebuie avute în vedere și să utilizeze eventualele informații suplimentare disponibile ca urmare a altor evaluări prevăzute în legislația Uniunii pentru a aplica în mod eficient procedura de evaluare. În această privință, este oportun să se specifice conținutul deciziei de verificare prealabilă, în special în cazul în care nu este necesară o evaluare de mediu. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16)

Atunci când stabilesc dacă este probabil să se producă efecte semnificative asupra mediului, autoritățile competente
  trebuie să identifice
  cele mai relevante criterii care trebuie avute în vedere și să utilizeze eventualele informații suplimentare disponibile ca urmare a altor evaluări prevăzute în legislația Uniunii pentru a aplica în mod eficient procedura de evaluare. În această privință, este oportun să se specifice conținutul deciziei de verificare prealabilă, în special în cazul în care nu este necesară o evaluare de mediu.

| (16) | Atunci când stabilesc dacă este probabil să se producă efecte semnificative asupra mediului, autoritățile competente
  ar trebui să definească în mod clar și strict
  cele mai relevante criterii care trebuie avute în vedere și să utilizeze eventualele informații suplimentare disponibile ca urmare a altor evaluări prevăzute în legislația Uniunii pentru a aplica în mod eficient
  și transparent
  procedura de evaluare. În această privință, este oportun să se specifice conținutul deciziei de verificare prealabilă, în special în cazul în care nu este necesară o evaluare de mediu. |
| --- | --- |

(16)

Atunci când stabilesc dacă este probabil să se producă efecte semnificative asupra mediului, autoritățile competente
  ar trebui să definească în mod clar și strict
  cele mai relevante criterii care trebuie avute în vedere și să utilizeze eventualele informații suplimentare disponibile ca urmare a altor evaluări prevăzute în legislația Uniunii pentru a aplica în mod eficient
  și transparent
  procedura de evaluare. În această privință, este oportun să se specifice conținutul deciziei de verificare prealabilă, în special în cazul în care nu este necesară o evaluare de mediu.

Amendamentul 22

Propunere de directivă

Considerentul 16 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (16a) | Pentru a evita eforturile și cheltuielile inutile, proiectele care se înscriu în anexei II ar trebui să includă o declarație de intenție care să nu depășească niciodată 30 de pagini și caracteristicile și informațiile privind amplasarea proiectului care trebuie supus verificării prealabile, care ar trebui să constea în evaluarea inițială a viabilității sale. Această verificare prealabilă ar trebui să fie publică și să reflecte factorii stabiliți la articolul 3. Ar trebui să demonstreze efectele directe și indirecte semnificative ale proiectului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16a)

Pentru a evita eforturile și cheltuielile inutile, proiectele care se înscriu în anexei II ar trebui să includă o declarație de intenție care să nu depășească niciodată 30 de pagini și caracteristicile și informațiile privind amplasarea proiectului care trebuie supus verificării prealabile, care ar trebui să constea în evaluarea inițială a viabilității sale. Această verificare prealabilă ar trebui să fie publică și să reflecte factorii stabiliți la articolul 3. Ar trebui să demonstreze efectele directe și indirecte semnificative ale proiectului.

Amendamentul 23

Propunere de directivă

Considerentul 17

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (17) | Autoritățile competente trebuie

  să aibă obligația de a stabili
  domeniul de aplicare și nivelul de detaliu al informațiilor privind mediul care trebuie comunicate sub forma unui raport de mediu (delimitarea domeniului de aplicare a evaluării). Pentru a îmbunătăți calitatea evaluării și pentru a simplifica procesul decizional, este important să se specifice, la nivelul Uniunii, categoriile de informații pe baza cărora autoritățile competente trebuie să facă stabilirea respectivă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17)

Autoritățile competente trebuie

  să aibă obligația de a stabili
  domeniul de aplicare și nivelul de detaliu al informațiilor privind mediul care trebuie comunicate sub forma unui raport de mediu (delimitarea domeniului de aplicare a evaluării). Pentru a îmbunătăți calitatea evaluării și pentru a simplifica procesul decizional, este important să se specifice, la nivelul Uniunii, categoriile de informații pe baza cărora autoritățile competente trebuie să facă stabilirea respectivă.

| (17) | Autoritățile competente ar trebui

  ca, atunci când consideră că este necesar sau dacă acest lucru este solicitat de inițiator, să redacteze un aviz prin care să stabilească
  domeniul de aplicare și nivelul de detaliu al informațiilor privind mediul care trebuie comunicate sub forma unui raport de mediu (delimitarea domeniului de aplicare a evaluării). Pentru a îmbunătăți calitatea evaluării,
  simplificarea procedurilor
  și eficientizarea procesului decizional, este important să se specifice, la nivelul Uniunii, categoriile de informații pe baza cărora autoritățile competente ar trebui să facă stabilirea respectivă. |
| --- | --- |

(17)

Autoritățile competente ar trebui

  ca, atunci când consideră că este necesar sau dacă acest lucru este solicitat de inițiator, să redacteze un aviz prin care să stabilească
  domeniul de aplicare și nivelul de detaliu al informațiilor privind mediul care trebuie comunicate sub forma unui raport de mediu (delimitarea domeniului de aplicare a evaluării). Pentru a îmbunătăți calitatea evaluării,
  simplificarea procedurilor
  și eficientizarea procesului decizional, este important să se specifice, la nivelul Uniunii, categoriile de informații pe baza cărora autoritățile competente ar trebui să facă stabilirea respectivă.

Amendamentul 24

Propunere de directivă

Considerentul 18

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (18) | Raportul de mediu al unui proiect, care trebuie furnizat de inițiatorul proiectului, trebuie să includă o evaluare a unor alternative rezonabile relevante pentru proiectul propus, inclusiv evoluția probabilă a stării existente a mediului în cazul în care proiectul nu este implementat (scenariu de bază), pentru a ameliora calitatea procesului de evaluare și pentru a permite integrarea considerentelor de mediu într-o etapă timpurie a elaborării proiectului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18)

Raportul de mediu al unui proiect, care trebuie furnizat de inițiatorul proiectului, trebuie să includă o evaluare a unor alternative rezonabile relevante pentru proiectul propus, inclusiv evoluția probabilă a stării existente a mediului în cazul în care proiectul nu este implementat (scenariu de bază), pentru a ameliora calitatea procesului de evaluare și pentru a permite integrarea considerentelor de mediu într-o etapă timpurie a elaborării proiectului.

| (18) | Raportul de mediu al unui proiect, care trebuie furnizat de inițiatorul proiectului, ar trebui să includă o evaluare a unor alternative rezonabile relevante pentru proiectul propus, inclusiv evoluția probabilă a stării existente a mediului în cazul în care proiectul nu este implementat (scenariu de bază), pentru a ameliora calitatea procesului de evaluare
  comparativă
  și pentru a permite integrarea considerentelor de mediu într-o etapă timpurie a elaborării proiectului
  , cu scopul de a face posibilă adoptarea opțiunii celei mai sustenabile și cu impactul cel mai redus asupra mediului
  . |
| --- | --- |

(18)

Raportul de mediu al unui proiect, care trebuie furnizat de inițiatorul proiectului, ar trebui să includă o evaluare a unor alternative rezonabile relevante pentru proiectul propus, inclusiv evoluția probabilă a stării existente a mediului în cazul în care proiectul nu este implementat (scenariu de bază), pentru a ameliora calitatea procesului de evaluare
  comparativă
  și pentru a permite integrarea considerentelor de mediu într-o etapă timpurie a elaborării proiectului
  , cu scopul de a face posibilă adoptarea opțiunii celei mai sustenabile și cu impactul cel mai redus asupra mediului
  .

Amendamentul 25

Propunere de directivă

Considerentul 19

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (19) | Trebuie luate măsuri pentru a se garanta că datele și informațiile incluse în rapoartele de mediu în conformitate cu anexa IV la Directiva 2011/92/UE sunt complete și de o calitate suficient de bună.
  Pentru a se evita duplicarea evaluărilor, statele membre trebuie să țină seama de faptul că evaluările de mediu pot fi efectuate la niveluri diferite sau folosind instrumente diferite. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19)

Trebuie luate măsuri pentru a se garanta că datele și informațiile incluse în rapoartele de mediu în conformitate cu anexa IV la Directiva 2011/92/UE sunt complete și de o calitate suficient de bună.
  Pentru a se evita duplicarea evaluărilor, statele membre trebuie să țină seama de faptul că evaluările de mediu pot fi efectuate la niveluri diferite sau folosind instrumente diferite.

| (19) | Ar trebui luate măsuri pentru a se garanta că datele și informațiile incluse în rapoartele de mediu în conformitate cu anexa IV la Directiva 2011/92/UE sunt complete și de o calitate suficient de bună. |
| --- | --- |

(19)

Ar trebui luate măsuri pentru a se garanta că datele și informațiile incluse în rapoartele de mediu în conformitate cu anexa IV la Directiva 2011/92/UE sunt complete și de o calitate suficient de bună.

Amendamentul 102

Propunere de directivă

Considerentul 19 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (19a) | Ar trebui să se garanteze că persoanele care verifică rapoartele de mediu au, datorită calificării și experienței lor, competența tehnică necesară pentru a îndeplini atribuțiile prevăzute de Directiva 2011/92/UE într-un mod obiectiv din punct de vedere științific și absolut independent față de inițiatorul proiectului și de autoritățile competente însele. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19a)

Ar trebui să se garanteze că persoanele care verifică rapoartele de mediu au, datorită calificării și experienței lor, competența tehnică necesară pentru a îndeplini atribuțiile prevăzute de Directiva 2011/92/UE într-un mod obiectiv din punct de vedere științific și absolut independent față de inițiatorul proiectului și de autoritățile competente însele.

Amendamentul 27

Propunere de directivă

Considerentul 20

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (20) | În scopul asigurării transparenței și responsabilității, autoritatea competentă trebuie să aibă obligația de a-și justifica decizia de a acorda unui proiect aprobarea de dezvoltare, indicând faptul că a luat în considerare rezultatele consultărilor efectuate și informațiile relevante colectate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(20)

În scopul asigurării transparenței și responsabilității, autoritatea competentă trebuie să aibă obligația de a-și justifica decizia de a acorda unui proiect aprobarea de dezvoltare, indicând faptul că a luat în considerare rezultatele consultărilor efectuate și informațiile relevante colectate.

| (20) | Pentru a asigura transparența și responsabilitatea, autoritatea competentă ar trebui să aibă obligația de a-și justifica
  în mod detaliat și cuprinzător
  decizia de a acorda unui proiect aprobarea de dezvoltare, indicând faptul că a luat în considerare rezultatele consultărilor efectuate
  în rândul publicului vizat
  și
  toate
  informațiile relevante colectate.
  În cazul în care această condiție nu este îndeplinită, ar trebui să existe posibilitatea unei căi de atac pentru publicul vizat. |
| --- | --- |

(20)

Pentru a asigura transparența și responsabilitatea, autoritatea competentă ar trebui să aibă obligația de a-și justifica
  în mod detaliat și cuprinzător
  decizia de a acorda unui proiect aprobarea de dezvoltare, indicând faptul că a luat în considerare rezultatele consultărilor efectuate
  în rândul publicului vizat
  și
  toate
  informațiile relevante colectate.
  În cazul în care această condiție nu este îndeplinită, ar trebui să existe posibilitatea unei căi de atac pentru publicul vizat.

Amendamentul 28

Propunere de directivă

Considerentul 21

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (21) | Este oportun să se stabilească cerințe minime comune pentru monitorizarea efectelor negative semnificative ale
  construcției
  și
  funcționării
  proiectelor, pentru a se asigura o abordare comună la nivelul tuturor statelor membre și pentru a se garanta că, după implementarea unor măsuri de atenuare și compensatorii, nu există impacturi care să le depășească pe cele prevăzute inițial. Această monitorizare nu trebuie să se suprapună sau să se adauge monitorizării obligatorii în temeiul altor acte legislative ale Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(21)

Este oportun să se stabilească cerințe minime comune pentru monitorizarea efectelor negative semnificative ale
  construcției
  și
  funcționării
  proiectelor, pentru a se asigura o abordare comună la nivelul tuturor statelor membre și pentru a se garanta că, după implementarea unor măsuri de atenuare și compensatorii, nu există impacturi care să le depășească pe cele prevăzute inițial. Această monitorizare nu trebuie să se suprapună sau să se adauge monitorizării obligatorii în temeiul altor acte legislative ale Uniunii.

| (21) | Este oportun să se stabilească cerințe minime comune pentru monitorizarea efectelor negative semnificative ale
  punerii în aplicare
  și
  gestionării
  proiectelor, pentru a se asigura o abordare comună la nivelul tuturor statelor membre și pentru a se garanta că, după implementarea unor măsuri de atenuare și compensatorii, nu există impacturi care să le depășească pe cele prevăzute inițial. Ar trebui ca această monitorizare să nu se suprapună și să nu se adauge monitorizării obligatorii în temeiul altor acte legislative ale Uniunii.
  În cazul în care rezultatele monitorizării indică prezența unor efecte negative neprevăzute, ar trebui să se prevadă o acțiune corectivă de remediere a problemei sub forma unor măsuri ulterioare de atenuare și/sau compensare. |
| --- | --- |

(21)

Este oportun să se stabilească cerințe minime comune pentru monitorizarea efectelor negative semnificative ale
  punerii în aplicare
  și
  gestionării
  proiectelor, pentru a se asigura o abordare comună la nivelul tuturor statelor membre și pentru a se garanta că, după implementarea unor măsuri de atenuare și compensatorii, nu există impacturi care să le depășească pe cele prevăzute inițial. Ar trebui ca această monitorizare să nu se suprapună și să nu se adauge monitorizării obligatorii în temeiul altor acte legislative ale Uniunii.
  În cazul în care rezultatele monitorizării indică prezența unor efecte negative neprevăzute, ar trebui să se prevadă o acțiune corectivă de remediere a problemei sub forma unor măsuri ulterioare de atenuare și/sau compensare.

Amendamentul 29

Propunere de directivă

Considerentul 22

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (22) | Trebuie introduse termene pentru diversele etape ale evaluării de mediu a proiectelor pentru a stimula eficientizarea procesului decizional și pentru a spori certitudinea juridică, luând în considerare și natura, complexitatea, amplasarea și anvergura proiectului propus. Aceste termene nu trebuie în niciun caz să compromită standardele ridicate de protecție a mediului, în special cele care decurg din alte acte legislative ale Uniunii în domeniul mediului, și nici participarea efectivă a publicului și accesul la justiție. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(22)

Trebuie introduse termene pentru diversele etape ale evaluării de mediu a proiectelor pentru a stimula eficientizarea procesului decizional și pentru a spori certitudinea juridică, luând în considerare și natura, complexitatea, amplasarea și anvergura proiectului propus. Aceste termene nu trebuie în niciun caz să compromită standardele ridicate de protecție a mediului, în special cele care decurg din alte acte legislative ale Uniunii în domeniul mediului, și nici participarea efectivă a publicului și accesul la justiție.

| (22) | Ar trebui introduse termene
  rezonabile și previzibile
  pentru diversele etape ale evaluării de mediu a proiectelor pentru a stimula eficientizarea procesului decizional și pentru a spori securitatea juridică, luând în considerare și natura, complexitatea, amplasarea și anvergura proiectului propus. Aceste termene nu trebuie în niciun caz să compromită standardele ridicate de protecție a mediului, în special cele care decurg din alte acte legislative ale Uniunii în domeniul mediului, și nici participarea efectivă a publicului și accesul la justiție
  , iar eventualele prelungiri ar trebui acordate numai în cazuri excepționale
  . |
| --- | --- |

(22)

Ar trebui introduse termene
  rezonabile și previzibile
  pentru diversele etape ale evaluării de mediu a proiectelor pentru a stimula eficientizarea procesului decizional și pentru a spori securitatea juridică, luând în considerare și natura, complexitatea, amplasarea și anvergura proiectului propus. Aceste termene nu trebuie în niciun caz să compromită standardele ridicate de protecție a mediului, în special cele care decurg din alte acte legislative ale Uniunii în domeniul mediului, și nici participarea efectivă a publicului și accesul la justiție
  , iar eventualele prelungiri ar trebui acordate numai în cazuri excepționale
  .

Amendamentul 30

Propunere de directivă

Considerentul 22 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (22a) | Printre obiectivele Convenției Comisiei Economice pentru Europa a Națiunilor Unite (CEE-ONU) privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în domeniul mediului (Convenția de la Aarhus), ratificată de UE și transpusă în legislația sa

   (4)

  , se numără garantarea dreptului populației de a participa la luarea de decizii în ceea ce privește aspecte legate de mediul înconjurător. Prin urmare, această participare, inclusiv participarea prin intermediul asociațiilor, al organizațiilor și al grupurilor și, în special, al organizațiilor nonguvernamentale care promovează protecția mediului, ar trebui încurajată în continuare. Mai mult, articolul 9 alineatele (2) și (4) din Convenția de la Aarhus prevede accesul la proceduri judiciare sau la alte proceduri pentru a contesta legalitatea de fond sau de procedură a deciziilor, a acțiunilor sau a omisiunilor care implică participarea publicului. De asemenea, ar trebui consolidate elementele prezentei directive în proiectele de transport transfrontalier, prin utilizarea structurilor existente de dezvoltare a coridoarelor de transport și a instrumentelor necesare pentru identificarea impactului potențial asupra mediului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(22a)

Printre obiectivele Convenției Comisiei Economice pentru Europa a Națiunilor Unite (CEE-ONU) privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în domeniul mediului (Convenția de la Aarhus), ratificată de UE și transpusă în legislația sa

   (4)

  , se numără garantarea dreptului populației de a participa la luarea de decizii în ceea ce privește aspecte legate de mediul înconjurător. Prin urmare, această participare, inclusiv participarea prin intermediul asociațiilor, al organizațiilor și al grupurilor și, în special, al organizațiilor nonguvernamentale care promovează protecția mediului, ar trebui încurajată în continuare. Mai mult, articolul 9 alineatele (2) și (4) din Convenția de la Aarhus prevede accesul la proceduri judiciare sau la alte proceduri pentru a contesta legalitatea de fond sau de procedură a deciziilor, a acțiunilor sau a omisiunilor care implică participarea publicului. De asemenea, ar trebui consolidate elementele prezentei directive în proiectele de transport transfrontalier, prin utilizarea structurilor existente de dezvoltare a coridoarelor de transport și a instrumentelor necesare pentru identificarea impactului potențial asupra mediului.

Amendamentul 31

Propunere de directivă

Considerentul 23 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (23a) | Pragurile de producție prevăzute pentru țiței și gaze naturale în anexa I la Directiva 2011/92/UE nu țin seama de specificitatea nivelurilor de producție zilnică de hidrocarburi neconvenționale, care adesea variază substanțial și sunt mai mici. Astfel, în ciuda impactului lor asupra mediului, proiectele referitoare la aceste hidrocarburi nu fac obiectul unei evaluări obligatorii a impactului asupra mediului. În conformitate cu principiul precauției, astfel cum s-a solicitat în rezoluția Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 referitoare la impactul activităților de extracție a gazelor de șist și a uleiului de șist asupra mediului, este oportună introducerea hidrocarburilor neconvenționale (gazele de șist și uleiul de șist, gazele din formațiuni compacte, metanul din straturile de cărbune), definite pe baza caracteristicilor geologice, în anexa I la Directiva 2011/92/UE, indiferent de cantitatea extrasă, astfel încât proiectele referitoare la aceste hidrocarburi să fie supuse în mod sistematic evaluării impactului asupra mediului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(23a)

Pragurile de producție prevăzute pentru țiței și gaze naturale în anexa I la Directiva 2011/92/UE nu țin seama de specificitatea nivelurilor de producție zilnică de hidrocarburi neconvenționale, care adesea variază substanțial și sunt mai mici. Astfel, în ciuda impactului lor asupra mediului, proiectele referitoare la aceste hidrocarburi nu fac obiectul unei evaluări obligatorii a impactului asupra mediului. În conformitate cu principiul precauției, astfel cum s-a solicitat în rezoluția Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 referitoare la impactul activităților de extracție a gazelor de șist și a uleiului de șist asupra mediului, este oportună introducerea hidrocarburilor neconvenționale (gazele de șist și uleiul de șist, gazele din formațiuni compacte, metanul din straturile de cărbune), definite pe baza caracteristicilor geologice, în anexa I la Directiva 2011/92/UE, indiferent de cantitatea extrasă, astfel încât proiectele referitoare la aceste hidrocarburi să fie supuse în mod sistematic evaluării impactului asupra mediului.

Amendamentul 32

Propunere de directivă

Considerentul 24 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (24a) | Statele membre și ceilalți promotori de proiecte ar trebui să se asigure că evaluările proiectelor transfrontaliere sunt efectuate în mod eficient, evitându-se întârzierile inutile. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(24a)

Statele membre și ceilalți promotori de proiecte ar trebui să se asigure că evaluările proiectelor transfrontaliere sunt efectuate în mod eficient, evitându-se întârzierile inutile.

Amendamentul 33

Propunere de directivă

Considerentul 26

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (26) | Pentru a ajusta criteriile de selecție și informațiile care trebuie furnizate în raportul de mediu la ultimele evoluții din domeniul tehnologic și al practicilor relevante, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta acte, în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind Funcționarea Uniunii Europene, cu privire la anexele II.A, III și IV la Directiva 2011/92/UE. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(26)

Pentru a ajusta criteriile de selecție și informațiile care trebuie furnizate în raportul de mediu la ultimele evoluții din domeniul tehnologic și al practicilor relevante, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta acte, în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind Funcționarea Uniunii Europene, cu privire la anexele II.A, III și IV la Directiva 2011/92/UE. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți.

| (26) | În vedere ajustării criteriilor de selecție și a informațiilor care trebuie furnizate în raportul de mediu la ultimele evoluții din domeniul tehnologic și al practicilor relevante, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește anexele II.A, III și IV la Directiva 2011/92/UE. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți.
  Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. |
| --- | --- |

(26)

În vedere ajustării criteriilor de selecție și a informațiilor care trebuie furnizate în raportul de mediu la ultimele evoluții din domeniul tehnologic și al practicilor relevante, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește anexele II.A, III și IV la Directiva 2011/92/UE. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți.
  Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.

Amendamentul 34

Propunere de directivă

Considerentul 27

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (27) | Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia trebuie să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(27)

Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia trebuie să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.

eliminat

Amendamentul 36

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 1 – litera aa (nouă)

Directiva 2011/92/UE

Articolul 1 – alineatul 2 – litera a – liniuța 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | la alineatul (2) litera (a), a doua liniuță se înlocuiește cu următorul text:










  „— | alte intervenții în mediul natural și asupra peisajului, inclusiv cele care implică căutarea și exploatarea resurselor minerale;” |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(aa)

la alineatul (2) litera (a), a doua liniuță se înlocuiește cu următorul text:

„—

alte intervenții în mediul natural și asupra peisajului, inclusiv cele care implică căutarea și exploatarea resurselor minerale;”

Amendamentul 37

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 1 – litera ab (nouă)

Directiva 2011/92/UE

Articolul 1 – alineatul 2 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ab) | la alineatul (2), litera (c) se înlocuiește cu următorul text:










  „(c) | «aprobare de dezvoltare» înseamnă decizia autorității sau a autorităților competente care împuternicesc inițiatorul proiectului să își înceapă proiectul;” |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ab)

la alineatul (2), litera (c) se înlocuiește cu următorul text:

„(c)

«aprobare de dezvoltare» înseamnă decizia autorității sau a autorităților competente care împuternicesc inițiatorul proiectului să își înceapă proiectul;”

Amendamentul 38

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 1 – litera b

Directiva 2011/92/UE

Articolul 1 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | la alineatul (2) se adaugă
  următoarea definiție
  : |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(b)

la alineatul (2) se adaugă
  următoarea definiție
  :

| (b) | la alineatul (2) se adaugă
  următoarele definiții
  : |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (2) se adaugă
  următoarele definiții
  :

Amendamentul 39

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 1 – litera b

Directiva 2011/92/UE

Articolul 1 – alineatul 2 – litera g

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (g) | „evaluarea impactului asupra mediului” înseamnă procesul de pregătire a unui raport de mediu, de desfășurare a
  unor consultări
  (inclusiv cu publicul vizat și cu autoritățile de mediu), evaluarea de către autoritatea competentă, ținând seama de raportul de mediu și de rezultatele consultărilor în cadrul procedurii de aprobare a dezvoltării, precum și furnizarea de informații privind decizia luată în conformitate cu articolele 5 – 10. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(g)

„evaluarea impactului asupra mediului” înseamnă procesul de pregătire a unui raport de mediu, de desfășurare a
  unor consultări
  (inclusiv cu publicul vizat și cu autoritățile de mediu), evaluarea de către autoritatea competentă, ținând seama de raportul de mediu și de rezultatele consultărilor în cadrul procedurii de aprobare a dezvoltării, precum și furnizarea de informații privind decizia luată în conformitate cu articolele 5 – 10.

| (g) | „evaluarea impactului asupra mediului” înseamnă procesul de pregătire a unui raport de mediu
  de către inițiator,
  de desfășurare a
  consultărilor
  (inclusiv cu publicul vizat și cu autoritățile de mediu), evaluarea de către autoritatea competentă
  și/sau de autoritățile menționate la articolul 6 alineatul (1)
  , ținând seama de raportul de mediu
  , inclusiv de datele privind poluarea generată de emisii,
  și de rezultatele consultărilor în cadrul procedurii de aprobare a dezvoltării, precum și furnizarea de informații privind decizia luată în conformitate cu articolele 5 – 10; |
| --- | --- |

(g)

„evaluarea impactului asupra mediului” înseamnă procesul de pregătire a unui raport de mediu
  de către inițiator,
  de desfășurare a
  consultărilor
  (inclusiv cu publicul vizat și cu autoritățile de mediu), evaluarea de către autoritatea competentă
  și/sau de autoritățile menționate la articolul 6 alineatul (1)
  , ținând seama de raportul de mediu
  , inclusiv de datele privind poluarea generată de emisii,
  și de rezultatele consultărilor în cadrul procedurii de aprobare a dezvoltării, precum și furnizarea de informații privind decizia luată în conformitate cu articolele 5 – 10;

Amendamentul 41

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 1 – litera b

Directiva 2011/92/UE

Articolul 1 – alineatul 2 – litera g b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (gb) | „tronson transfrontalier” înseamnă un tronson care asigură continuitatea unui proiect de interes comun între cele mai apropiate noduri urbane de ambele părți ale frontierei dintre două state membre sau dintre un stat membru și o țară vecină; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(gb)

„tronson transfrontalier” înseamnă un tronson care asigură continuitatea unui proiect de interes comun între cele mai apropiate noduri urbane de ambele părți ale frontierei dintre două state membre sau dintre un stat membru și o țară vecină;

Amendamentul 42

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 1 – litera b

Directiva 2011/92/UE

Articolul 1 – alineatul 2 – litera g c (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (gc) | „standard” înseamnă o specificație tehnică, adoptată de un organism de standardizare recunoscut, pentru aplicare repetată sau continuă, a cărei respectare nu este obligatorie și poate fi unul dintre următoarele:










  (i) | „standard internațional” înseamnă un standard adoptat de un organism de standardizare internațional; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(gc)

„standard” înseamnă o specificație tehnică, adoptată de un organism de standardizare recunoscut, pentru aplicare repetată sau continuă, a cărei respectare nu este obligatorie și poate fi unul dintre următoarele:

(i)

„standard internațional” înseamnă un standard adoptat de un organism de standardizare internațional;

| (ii) | „standard european” înseamnă un standard adoptat de o organizație de standardizare europeană; |
| --- | --- |

(ii)

„standard european” înseamnă un standard adoptat de o organizație de standardizare europeană;

| (iii) | „standard armonizat” înseamnă un standard european adoptat pe baza unei solicitări din partea Comisiei pentru aplicarea legislației de armonizare a Uniunii; |
| --- | --- |

(iii)

„standard armonizat” înseamnă un standard european adoptat pe baza unei solicitări din partea Comisiei pentru aplicarea legislației de armonizare a Uniunii;

| (iv) | „standard național” înseamnă un standard adoptat de un organism de standardizare național; |
| --- | --- |

(iv)

„standard național” înseamnă un standard adoptat de un organism de standardizare național;

Amendamentul 43

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 1 – litera b

Directiva 2011/92/UE

Articolul 1 – alineatul 2 – litera g d (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (gd) | „situri urbane istorice” sunt parte dintr-un ansamblu mai larg, care cuprinde mediul natural și construit, precum și experiența de zi cu zi a locuitorilor săi. În acest mediu mai larg, îmbogățit cu valori de origine îndepărtată sau recentă și supus în permanență unui proces dinamic de transformări succesive, noile spații urbane pot fi considerate dovezi de mediu în etapele lor de formare; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(gd)

„situri urbane istorice” sunt parte dintr-un ansamblu mai larg, care cuprinde mediul natural și construit, precum și experiența de zi cu zi a locuitorilor săi. În acest mediu mai larg, îmbogățit cu valori de origine îndepărtată sau recentă și supus în permanență unui proces dinamic de transformări succesive, noile spații urbane pot fi considerate dovezi de mediu în etapele lor de formare;

Amendamentul 44

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 1 – litera b

Directiva 2011/92/UE

Articolul 1 – alineatul 2 – litera g e (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ge) | „acțiune corectivă” înseamnă alte măsuri de atenuare și/sau compensare care pot fi realizate de inițiatorul proiectului pentru a remedia efecte adverse neprevăzute sau orice pierderi nete de biodiversitate identificate în cursul implementării proiectului, care pot apărea din cauza deficiențelor legate de atenuarea impactului asupra mediului, apărute în urma construirii sau exploatării unor proiecte pentru care s-a acordat deja aprobarea de dezvoltare; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ge)

„acțiune corectivă” înseamnă alte măsuri de atenuare și/sau compensare care pot fi realizate de inițiatorul proiectului pentru a remedia efecte adverse neprevăzute sau orice pierderi nete de biodiversitate identificate în cursul implementării proiectului, care pot apărea din cauza deficiențelor legate de atenuarea impactului asupra mediului, apărute în urma construirii sau exploatării unor proiecte pentru care s-a acordat deja aprobarea de dezvoltare;

Amendamentul 45

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 1 – litera b

Directiva 2011/92/UE

Articolul 1 – alineatul 2 – litera g f (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (gf) | „evaluarea impactului vizual”: impactul vizual se definește ca o modificare a aspectului sau a formelor peisajului construit sau natural și al zonelor urbane, rezultată ca urmare a dezvoltării, care poate fi pozitivă (îmbunătățire) sau negativă (deteriorare); evaluarea impactului vizual se referă și la demolarea construcțiilor protejate sau a celor care joacă un rol strategic pentru imaginea tradițională a unui spațiu sau a unui peisaj. Acest concept cuprinde schimbările evidente ale topografiei geologice și orice alte obstacole, precum construcțiile sau zidurile, care afectează contemplarea naturii și armonia peisagistică Impactul vizual se evaluează în mare parte din punct de vedere calitativ, în funcție de aprecierea umană a peisajului și de interacțiunea umană cu acesta, precum și de valoarea pe care omul o dă unui spațiu (genius loci); |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(gf)

„evaluarea impactului vizual”: impactul vizual se definește ca o modificare a aspectului sau a formelor peisajului construit sau natural și al zonelor urbane, rezultată ca urmare a dezvoltării, care poate fi pozitivă (îmbunătățire) sau negativă (deteriorare); evaluarea impactului vizual se referă și la demolarea construcțiilor protejate sau a celor care joacă un rol strategic pentru imaginea tradițională a unui spațiu sau a unui peisaj. Acest concept cuprinde schimbările evidente ale topografiei geologice și orice alte obstacole, precum construcțiile sau zidurile, care afectează contemplarea naturii și armonia peisagistică Impactul vizual se evaluează în mare parte din punct de vedere calitativ, în funcție de aprecierea umană a peisajului și de interacțiunea umană cu acesta, precum și de valoarea pe care omul o dă unui spațiu (genius loci);

Amendamentul 46

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 1 – litera b

Directiva 2011/92/UE

Articolul 1 – alineatul 2 – litera g g (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (gg) | „procedură comună” înseamnă că, în cadrul procedurii comune, autoritatea competentă realizează o singură evaluare a impactului asupra mediului care integrează evaluările efectuate de una sau mai multe autorități, fără a aduce atingere eventualelor dispoziții prevăzute de alte acte legislative relevante ale Uniunii; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(gg)

„procedură comună” înseamnă că, în cadrul procedurii comune, autoritatea competentă realizează o singură evaluare a impactului asupra mediului care integrează evaluările efectuate de una sau mai multe autorități, fără a aduce atingere eventualelor dispoziții prevăzute de alte acte legislative relevante ale Uniunii;

Amendamentul 47

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 1 – litera b

Directiva 2011/92/UE

Articolul 1 – alineatul 2 – litera g h (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (gh) | „simplificare” înseamnă reducerea formelor și a procedurilor administrative, crearea de proceduri comune sau de instrumente de coordonare, în vederea integrării evaluărilor realizate de mai multe autorități. Simplificare înseamnă și stabilirea de criterii comune, scurtarea termenelor pentru depunerea rapoartelor și consolidarea evaluărilor obiective și științifice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(gh)

„simplificare” înseamnă reducerea formelor și a procedurilor administrative, crearea de proceduri comune sau de instrumente de coordonare, în vederea integrării evaluărilor realizate de mai multe autorități. Simplificare înseamnă și stabilirea de criterii comune, scurtarea termenelor pentru depunerea rapoartelor și consolidarea evaluărilor obiective și științifice.

Amendamentul 48

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 1 – litera c

Directiva 2011/92/UE

Articolul 1 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | alineatele
  (3)
  şi (4)
  se
  înlocuiesc
  cu următorul text: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(c)

alineatele
  (3)
  şi (4)
  se
  înlocuiesc
  cu următorul text:

| (c) | alineatul
  (3) se
  înlocuieşte
  cu următorul text: |
| --- | --- |

(c)

alineatul
  (3) se
  înlocuieşte
  cu următorul text:

| | (3)   Statele membre pot decide, de la caz la caz, dacă dreptul intern prevede astfel, să nu aplice prezenta directivă proiectelor care au ca obiectiv unic apărarea națională
  sau reacția la urgențe civile
  , în cazul în care consideră că aplicarea acesteia ar avea efecte negative asupra obiectivelor respective. |
| --- | --- |

(3)   Statele membre pot decide, de la caz la caz, dacă dreptul intern prevede astfel, să nu aplice prezenta directivă proiectelor care au ca obiectiv unic apărarea națională
  sau reacția la urgențe civile
  , în cazul în care consideră că aplicarea acesteia ar avea efecte negative asupra obiectivelor respective.

| | (3)   Statele membre pot decide, de la caz la caz, și, dacă dreptul intern prevede astfel, să nu aplice prezenta directivă proiectelor care au ca obiectiv unic apărarea națională, în cazul în care consideră că aplicarea acesteia ar avea efecte negative asupra obiectivelor respective.” |
| --- | --- |

(3)   Statele membre pot decide, de la caz la caz, și, dacă dreptul intern prevede astfel, să nu aplice prezenta directivă proiectelor care au ca obiectiv unic apărarea națională, în cazul în care consideră că aplicarea acesteia ar avea efecte negative asupra obiectivelor respective.”

Amendamentul 49

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 1 – litera c

Directiva 2011/92/UE

Articolul 1 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4)
     
  Prezenta directivă nu se aplică proiectelor ale căror detalii sunt adoptate printr-un act legislativ special de drept intern, cu condiția ca obiectivele urmărite de prezenta directivă, inclusiv furnizarea de informații, să fie atinse prin procesul legislativ. O dată la doi ani, începând de la data specificată la articolul 2 alineatul (1) din Directiva XXX [OPOCE, vă rugăm să introduceți nr. prezentei directive], statele membre informează Comisia cu privire la orice aplicare a acestei dispoziții. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)
     
  Prezenta directivă nu se aplică proiectelor ale căror detalii sunt adoptate printr-un act legislativ special de drept intern, cu condiția ca obiectivele urmărite de prezenta directivă, inclusiv furnizarea de informații, să fie atinse prin procesul legislativ. O dată la doi ani, începând de la data specificată la articolul 2 alineatul (1) din Directiva XXX [OPOCE, vă rugăm să introduceți nr. prezentei directive], statele membre informează Comisia cu privire la orice aplicare a acestei dispoziții.

eliminat

Amendamentul 50

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 1 – litera c a (nouă)

Directiva 2011/92/UE

Articolul 1 – alineatul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ca) | se adaugă următorul alineat:




  „(4a)
     
  Statele membre desemnează autoritatea sau autoritățile competente de o manieră prin care să se garanteze independența lor deplină în ceea ce privește exercitarea atribuțiilor care le-au fost încredințate în temeiul prezentei directive. În special, autoritatea sau autoritățile competente sunt desemnate astfel încât să fie evitată orice relație de dependență, legătură sau subordonare între ele sau componentele lor și inițiator. O autoritate competentă nu își poate exercita atribuțiile care i-au fost încredințate în conformitate cu prezenta directivă în legătură cu un proiect al cărei inițiator este ea însăși.” |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ca)

se adaugă următorul alineat:

„(4a)
     
  Statele membre desemnează autoritatea sau autoritățile competente de o manieră prin care să se garanteze independența lor deplină în ceea ce privește exercitarea atribuțiilor care le-au fost încredințate în temeiul prezentei directive. În special, autoritatea sau autoritățile competente sunt desemnate astfel încât să fie evitată orice relație de dependență, legătură sau subordonare între ele sau componentele lor și inițiator. O autoritate competentă nu își poate exercita atribuțiile care i-au fost încredințate în conformitate cu prezenta directivă în legătură cu un proiect al cărei inițiator este ea însăși.”

Amendamentul 51

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 1 a (nou)

Directiva 2011/92/UE

Articolul 2 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a. | la articolul 2, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:



  „(1)
     
  Statele membre adoptă toate măsurile necesare pentru a asigura că, înaintea acordării autorizației, proiectele care ar putea avea efecte semnificative asupra mediului, în temeiul, între altele, al naturii, al dimensiunii și al localizării lor, fac obiectul unei cereri de aprobare de dezvoltare și al unei evaluări a efectelor lor, după consultarea cu publicul. Măsurile de monitorizare a efectelor adverse asupra mediului și măsurile de atenuare și compensare sunt luate, dacă este cazul, de autoritatea competentă, atunci când este acordată aprobarea de dezvoltare. Respectivele proiecte sunt definite la articolul 4.” |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

1a.

„(1)
     
  Statele membre adoptă toate măsurile necesare pentru a asigura că, înaintea acordării autorizației, proiectele care ar putea avea efecte semnificative asupra mediului, în temeiul, între altele, al naturii, al dimensiunii și al localizării lor, fac obiectul unei cereri de aprobare de dezvoltare și al unei evaluări a efectelor lor, după consultarea cu publicul. Măsurile de monitorizare a efectelor adverse asupra mediului și măsurile de atenuare și compensare sunt luate, dacă este cazul, de autoritatea competentă, atunci când este acordată aprobarea de dezvoltare. Respectivele proiecte sunt definite la articolul 4.”

Amendamentul 52

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 2

Directiva 2011/92/UE

Articolul 2 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   Proiectele în cazul cărora obligația de a efectua evaluări ale efectelor asupra mediului decurge simultan din prezenta directivă și din alte acte legislative ale Uniunii trebuie să facă obiectul unor proceduri coordonate sau comune care îndeplinesc cerințele legislației relevante a Uniunii. | (3)   Proiectele în cazul cărora obligația de a efectua evaluări ale efectelor asupra mediului decurge simultan din prezenta directivă și din alte acte legislative ale Uniunii fac obiectul unor proceduri coordonate sau comune care îndeplinesc cerințele legislației relevante a Uniunii
  , cu excepția cazului în care statele membre consideră că aplicarea procedurilor respective ar fi o măsură disproporționată
  . |
| În cadrul
  procedurii coordonate, autoritatea competentă coordonează diversele evaluări individuale prevăzute de legislația în cauză a Uniunii și realizate de
  mai multe
  autorități, fără a aduce atingere
  eventualelor dispoziții contrare prevăzute de alte
  acte legislative relevante ale Uniunii. | În cazul proiectelor care fac obiectul
  procedurii coordonate, autoritatea competentă coordonează diversele evaluări individuale prevăzute de legislația în cauză a Uniunii și realizate de
  diversele
  autorități, fără a aduce atingere altor acte legislative relevante ale Uniunii. |
| În cadrul
  procedurii comune, autoritatea competentă realizează o singură evaluare a impactului asupra mediului care integrează evaluările efectuate de una sau mai multe autorități, fără a aduce atingere
  eventualelor dispoziții contrare prevăzute de alte
  acte legislative relevante ale Uniunii. | În cazul proiectelor care fac obiectul
  procedurii comune, autoritatea competentă realizează o singură evaluare a impactului asupra mediului care integrează evaluările efectuate de una sau mai multe autorități, fără a aduce atingere
  altor
  acte legislative relevante ale Uniunii. |
| Statele membre
  numesc
  o singură autoritate care este responsabilă cu facilitarea procedurii de aprobare a dezvoltării pentru fiecare proiect. | Statele membre
  pot numi
  o singură autoritate care este responsabilă cu facilitarea procedurii de aprobare a dezvoltării pentru fiecare proiect. |
| | La cererea unui stat membru, Comisia oferă sprijinul necesar pentru definirea și punerea în aplicare a procedurilor coordonate sau comune menționate la prezentul articol. |
| | În cazul tuturor evaluărilor impactului asupra mediului, inițiatorul proiectului demonstrează în raportul de mediu că a luat în considerare toate actele legislative ale Uniunii care se aplică dezvoltării propuse pentru care sunt necesare evaluări individuale ale impactului asupra mediului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   Proiectele în cazul cărora obligația de a efectua evaluări ale efectelor asupra mediului decurge simultan din prezenta directivă și din alte acte legislative ale Uniunii trebuie să facă obiectul unor proceduri coordonate sau comune care îndeplinesc cerințele legislației relevante a Uniunii.

(3)   Proiectele în cazul cărora obligația de a efectua evaluări ale efectelor asupra mediului decurge simultan din prezenta directivă și din alte acte legislative ale Uniunii fac obiectul unor proceduri coordonate sau comune care îndeplinesc cerințele legislației relevante a Uniunii
  , cu excepția cazului în care statele membre consideră că aplicarea procedurilor respective ar fi o măsură disproporționată
  .

În cadrul
  procedurii coordonate, autoritatea competentă coordonează diversele evaluări individuale prevăzute de legislația în cauză a Uniunii și realizate de
  mai multe
  autorități, fără a aduce atingere
  eventualelor dispoziții contrare prevăzute de alte
  acte legislative relevante ale Uniunii.

În cazul proiectelor care fac obiectul
  procedurii coordonate, autoritatea competentă coordonează diversele evaluări individuale prevăzute de legislația în cauză a Uniunii și realizate de
  diversele
  autorități, fără a aduce atingere altor acte legislative relevante ale Uniunii.

În cadrul
  procedurii comune, autoritatea competentă realizează o singură evaluare a impactului asupra mediului care integrează evaluările efectuate de una sau mai multe autorități, fără a aduce atingere
  eventualelor dispoziții contrare prevăzute de alte
  acte legislative relevante ale Uniunii.

În cazul proiectelor care fac obiectul
  procedurii comune, autoritatea competentă realizează o singură evaluare a impactului asupra mediului care integrează evaluările efectuate de una sau mai multe autorități, fără a aduce atingere
  altor
  acte legislative relevante ale Uniunii.

Statele membre
  numesc
  o singură autoritate care este responsabilă cu facilitarea procedurii de aprobare a dezvoltării pentru fiecare proiect.

Statele membre
  pot numi
  o singură autoritate care este responsabilă cu facilitarea procedurii de aprobare a dezvoltării pentru fiecare proiect.

La cererea unui stat membru, Comisia oferă sprijinul necesar pentru definirea și punerea în aplicare a procedurilor coordonate sau comune menționate la prezentul articol.

În cazul tuturor evaluărilor impactului asupra mediului, inițiatorul proiectului demonstrează în raportul de mediu că a luat în considerare toate actele legislative ale Uniunii care se aplică dezvoltării propuse pentru care sunt necesare evaluări individuale ale impactului asupra mediului.

Amendamentul 53

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 2 a (nou)

Directiva 2011/92/UE

Articolul 2 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a. | la articolul 2, alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:



  „(4)
     
  Fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 7, în cazuri excepționale, statele membre pot excepta, dacă astfel prevede legislația națională, un anumit proiect care are ca unic scop răspunderea la urgențele civile, în totalitate sau în parte, de la dispozițiile prevăzute de prezenta directivă, dacă această aplicare ar avea un efect advers asupra acestor scopuri.




  În acest caz, statele membre pot informa și consulta publicul și:










  (a) | evaluează în ce măsură ar fi potrivită o altă formă de evaluare; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2a.

„(4)
     
  Fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 7, în cazuri excepționale, statele membre pot excepta, dacă astfel prevede legislația națională, un anumit proiect care are ca unic scop răspunderea la urgențele civile, în totalitate sau în parte, de la dispozițiile prevăzute de prezenta directivă, dacă această aplicare ar avea un efect advers asupra acestor scopuri.

În acest caz, statele membre pot informa și consulta publicul și:

(a)

evaluează în ce măsură ar fi potrivită o altă formă de evaluare;

| (b) | pun la dispoziția publicului interesat informațiile obținute prin alte forme de evaluare menționate la litera (a), informațiile privind decizia de exceptare și motivele acordării acesteia; |
| --- | --- |

(b)

pun la dispoziția publicului interesat informațiile obținute prin alte forme de evaluare menționate la litera (a), informațiile privind decizia de exceptare și motivele acordării acesteia;

| (c) | informează Comisia, înaintea acordării aprobării de dezvoltare, despre motivele care justifică acordarea exceptării și îi furnizează, dacă este cazul, informațiile puse la dispoziția propriilor resortisanți. |
| --- | --- |

(c)

informează Comisia, înaintea acordării aprobării de dezvoltare, despre motivele care justifică acordarea exceptării și îi furnizează, dacă este cazul, informațiile puse la dispoziția propriilor resortisanți.

Comisia transmite de îndată documentele primite celorlalte state membre.

Comisia informează anual Parlamentul European și Consiliul cu privire la aplicarea prezentului alineat.”

Amendamentul 54

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 3

Directiva 2011/92/UE

Articolul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 3 | Articolul 3 |
| Evaluarea impactului asupra mediului identifică, descrie și evaluează într-o manieră corespunzătoare, în funcție de fiecare caz și în conformitate cu articolele 4 – 11, efectele semnificative directe și indirecte ale unui proiect asupra următorilor factori: | Evaluarea impactului asupra mediului identifică, descrie și evaluează într-o manieră corespunzătoare, în funcție de fiecare caz și în conformitate cu articolele 4 – 11, efectele semnificative directe și indirecte ale unui proiect asupra următorilor factori: |
| (a) | populația, sănătatea umană și biodiversitatea, acordând o atenție specială speciilor și habitatelor protejate în temeiul
  Directivei 92/43/CEE a Consiliului(*) și al Directivei 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului(**)

  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 3

Articolul 3

Evaluarea impactului asupra mediului identifică, descrie și evaluează într-o manieră corespunzătoare, în funcție de fiecare caz și în conformitate cu articolele 4 – 11, efectele semnificative directe și indirecte ale unui proiect asupra următorilor factori:

Evaluarea impactului asupra mediului identifică, descrie și evaluează într-o manieră corespunzătoare, în funcție de fiecare caz și în conformitate cu articolele 4 – 11, efectele semnificative directe și indirecte ale unui proiect asupra următorilor factori:

(a)

populația, sănătatea umană și biodiversitatea, acordând o atenție specială speciilor și habitatelor protejate în temeiul
  Directivei 92/43/CEE a Consiliului(*) și al Directivei 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului(**)

  ;

| (a) | populația, sănătatea umană și biodiversitatea,
  inclusiv flora și fauna,
  acordând o atenție specială speciilor și habitatelor protejate în temeiul
  Directivelor 92/43/CEE, 2000/60/CE și 2009/147/CE
  ; |
| --- | --- |

(a)

populația, sănătatea umană și biodiversitatea,
  inclusiv flora și fauna,
  acordând o atenție specială speciilor și habitatelor protejate în temeiul
  Directivelor 92/43/CEE, 2000/60/CE și 2009/147/CE
  ;

| (b) | terenurile, solul, apa, aerul și
  schimbările climatice
  ; |
| --- | --- |

(b)

terenurile, solul, apa, aerul și
  schimbările climatice
  ;

| (b) | terenurile, solul, apa, aerul și
  clima
  ; |
| --- | --- |

(b)

terenurile, solul, apa, aerul și
  clima
  ;

| (c) | bunurile materiale, patrimoniul cultural și peisajul; |
| --- | --- |

(c)

bunurile materiale, patrimoniul cultural și peisajul;

| (c) | bunurile materiale, patrimoniul cultural și peisajul; |
| --- | --- |

(c)

bunurile materiale, patrimoniul cultural și peisajul;

| (d) | interacțiunea dintre factorii menționați la literele (a), (b) și (c); |
| --- | --- |

(d)

interacțiunea dintre factorii menționați la literele (a), (b) și (c);

| (d) | interacțiunea dintre factorii menționați la literele (a), (b) și (c); |
| --- | --- |

(d)

interacțiunea dintre factorii menționați la literele (a), (b) și (c);

| (e) | expunerea, vulnerabilitatea și reziliența factorilor menționați la literele (a), (b) și (c), la riscurile de dezastre naturale și antropice. |
| --- | --- |

(e)

expunerea, vulnerabilitatea și reziliența factorilor menționați la literele (a), (b) și (c), la riscurile de dezastre naturale și antropice.

| (e) | expunerea, vulnerabilitatea și reziliența factorilor menționați la literele (a), (b) și (c), la riscurile
  probabile
  de dezastre naturale și antropice. |
| --- | --- |

(e)

expunerea, vulnerabilitatea și reziliența factorilor menționați la literele (a), (b) și (c), la riscurile
  probabile
  de dezastre naturale și antropice.

Amendamentele 55 şi 127/rev

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 4

Directiva 2011/92/UE

Articolul 4 – alineatele 3, 4, 5 şi 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4. | Articolul 4 se modifică după cum urmează: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

4.

Articolul 4 se modifică după cum urmează:

| 4. | Articolul 4 se modifică după cum urmează: |
| --- | --- |

4.

Articolul 4 se modifică după cum urmează:

| | (a) | alineatele (3) și (4) se înlocuiesc cu următorul text: |
| --- | --- | --- |

(a)

alineatele (3) și (4) se înlocuiesc cu următorul text:

| | (a) | alineatele (3) și (4) se înlocuiesc cu următorul text: |
| --- | --- | --- |

(a)

alineatele (3) și (4) se înlocuiesc cu următorul text:

| | | „(3)   Pentru proiectele enumerate în anexa II, inițiatorul furnizează
  informații
  cu privire la caracteristicile proiectului, la impactul său potențial asupra mediului și la măsurile avute în vedere pentru evitarea și reducerea efectelor semnificative. Lista detaliată a informațiilor care trebuie furnizate este specificată în anexa II.A. |
| --- | --- | --- |

„(3)   Pentru proiectele enumerate în anexa II, inițiatorul furnizează
  informații
  cu privire la caracteristicile proiectului, la impactul său potențial asupra mediului și la măsurile avute în vedere pentru evitarea și reducerea efectelor semnificative. Lista detaliată a informațiilor care trebuie furnizate este specificată în anexa II.A.

| | | „(3)   Pentru proiectele enumerate în anexa II,
  dacă statul membru în cauză consideră că acest lucru este relevant
  , inițiatorul furnizează
  un rezumat al informațiilor
  cu privire la caracteristicile proiectului, la impactul său potențial asupra mediului și la măsurile avute în vedere pentru evitarea și reducerea efectelor semnificative. Lista detaliată a informațiilor care trebuie furnizate este specificată în anexa II.A.
  Cantitatea de informații care trebuie furnizate de inițiatorul proiectului este limitată la minimul necesar și se limitează la aspectele-cheie care permit autorității competente să ia decizia sa în temeiul alineatului (2). |
| --- | --- | --- |

„(3)   Pentru proiectele enumerate în anexa II,
  dacă statul membru în cauză consideră că acest lucru este relevant
  , inițiatorul furnizează
  un rezumat al informațiilor
  cu privire la caracteristicile proiectului, la impactul său potențial asupra mediului și la măsurile avute în vedere pentru evitarea și reducerea efectelor semnificative. Lista detaliată a informațiilor care trebuie furnizate este specificată în anexa II.A.
  Cantitatea de informații care trebuie furnizate de inițiatorul proiectului este limitată la minimul necesar și se limitează la aspectele-cheie care permit autorității competente să ia decizia sa în temeiul alineatului (2).

| | | (4)   Atunci când se efectuează o analiză de la caz la caz sau se fixează praguri sau criterii în scopul aplicării alineatului (2), autoritatea competentă ia în considerare criteriile de selecție legate de caracteristicile și de amplasarea proiectului, precum și posibilul său impact asupra mediului. Lista detaliată a criteriilor de selecție
  care trebuie utilizate
  este specificată în anexa III.” |
| --- | --- | --- |

(4)   Atunci când se efectuează o analiză de la caz la caz sau se fixează praguri sau criterii în scopul aplicării alineatului (2), autoritatea competentă ia în considerare criteriile de selecție legate de caracteristicile și de amplasarea proiectului, precum și posibilul său impact asupra mediului. Lista detaliată a criteriilor de selecție
  care trebuie utilizate
  este specificată în anexa III.”

| | | (4)   Atunci când se efectuează o analiză de la caz la caz sau se fixează praguri sau criterii în scopul aplicării alineatului (2), autoritatea competentă ia în considerare criteriile de selecție
  relevante
  legate de caracteristicile și de amplasarea proiectului, precum și posibilul său impact asupra mediului. Lista detaliată a criteriilor de selecție este specificată în anexa III.” |
| --- | --- | --- |

(4)   Atunci când se efectuează o analiză de la caz la caz sau se fixează praguri sau criterii în scopul aplicării alineatului (2), autoritatea competentă ia în considerare criteriile de selecție
  relevante
  legate de caracteristicile și de amplasarea proiectului, precum și posibilul său impact asupra mediului. Lista detaliată a criteriilor de selecție este specificată în anexa III.”

| | (b) | se adaugă următoarele alineate
  (5) și (6)
  : |
| --- | --- | --- |

(b)

se adaugă următoarele alineate
  (5) și (6)
  :

| | (b) | se adaugă următoarele alineate: |
| --- | --- | --- |

(b)

se adaugă următoarele alineate:

| | | „(5)   Autoritatea competentă își ia decizia în temeiul alineatului (2), pe baza informațiilor furnizate de inițiatorul proiectului și ținând seama, acolo unde este cazul, de rezultatele studiilor, ale verificărilor preliminare sau ale evaluărilor efectelor asupra mediului, care decurg din alte acte legislative ale Uniunii. Decizia în temeiul alineatului (2): |
| --- | --- | --- |

„(5)   Autoritatea competentă își ia decizia în temeiul alineatului (2), pe baza informațiilor furnizate de inițiatorul proiectului și ținând seama, acolo unde este cazul, de rezultatele studiilor, ale verificărilor preliminare sau ale evaluărilor efectelor asupra mediului, care decurg din alte acte legislative ale Uniunii. Decizia în temeiul alineatului (2):

| | | „(5)   Autoritatea competentă își ia decizia în temeiul alineatului (2), pe baza informațiilor furnizate de inițiatorul proiectului
  în temeiul alineatului (3)
  și ținând seama, acolo unde este cazul,
  de comentariile publicului și ale autorităților locale implicate,
  de rezultatele studiilor, ale verificărilor preliminare sau ale evaluărilor efectelor asupra mediului, care decurg din alte acte legislative ale Uniunii. Decizia în temeiul alineatului (2): |
| --- | --- | --- |

„(5)   Autoritatea competentă își ia decizia în temeiul alineatului (2), pe baza informațiilor furnizate de inițiatorul proiectului
  în temeiul alineatului (3)
  și ținând seama, acolo unde este cazul,
  de comentariile publicului și ale autorităților locale implicate,
  de rezultatele studiilor, ale verificărilor preliminare sau ale evaluărilor efectelor asupra mediului, care decurg din alte acte legislative ale Uniunii. Decizia în temeiul alineatului (2):

| | | (a) | precizează modul în care s-a ținut seama de criteriile din anexa III; |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

precizează modul în care s-a ținut seama de criteriile din anexa III;

| | | (b) | include motivele pentru care s-a solicitat sau nu s-a solicitat o evaluare a impactului asupra mediului în temeiul articolelor 5 – 10; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

include motivele pentru care s-a solicitat sau nu s-a solicitat o evaluare a impactului asupra mediului în temeiul articolelor 5 – 10;

| | | (b) | include motivele pentru care s-a solicitat sau nu s-a solicitat o evaluare a impactului asupra mediului în temeiul articolelor 5 – 10
  , în special în ceea ce privește criteriile relevante enumerate la anexa III
  ; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

include motivele pentru care s-a solicitat sau nu s-a solicitat o evaluare a impactului asupra mediului în temeiul articolelor 5 – 10
  , în special în ceea ce privește criteriile relevante enumerate la anexa III
  ;

| | | (c) | include o descriere a măsurilor avute în vedere pentru evitarea, prevenirea și reducerea oricăror efecte semnificative asupra mediului, în cazul în care se decide că nu trebuie realizată nicio evaluare a impactului asupra mediului în temeiul articolelor 5 – 10; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

include o descriere a măsurilor avute în vedere pentru evitarea, prevenirea și reducerea oricăror efecte semnificative asupra mediului, în cazul în care se decide că nu trebuie realizată nicio evaluare a impactului asupra mediului în temeiul articolelor 5 – 10;

| | | (c) | include o descriere a măsurilor avute în vedere pentru evitarea, prevenirea și reducerea oricăror efecte semnificative asupra mediului, în cazul în care se decide că nu trebuie realizată nicio evaluare a impactului asupra mediului în temeiul articolelor 5 – 10; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

include o descriere a măsurilor avute în vedere pentru evitarea, prevenirea și reducerea oricăror efecte semnificative asupra mediului, în cazul în care se decide că nu trebuie realizată nicio evaluare a impactului asupra mediului în temeiul articolelor 5 – 10;

| | | (d) | se pune la dispoziția publicului. |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

se pune la dispoziția publicului.

| | | (d) | se pune la dispoziția publicului. |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

se pune la dispoziția publicului.

| | | (6)   Autoritatea competentă își ia decizia în temeiul alineatului (2) în decurs
  de trei luni
  de la depunerea cererii de aprobare a dezvoltării, cu condiția ca inițiatorul proiectului să fi comunicat toate informațiile necesare. În funcție de natura, complexitatea, amplasarea și anvergura proiectului propus, autoritatea competentă poate prelungi termenul respectiv cu
  încă 3 luni
  ; în acest caz, autoritatea competentă informează inițiatorul proiectului cu privire la motivele care justifică prelungirea și la data la care preconizează că va lua decizia. |
| --- | --- | --- |

(6)   Autoritatea competentă își ia decizia în temeiul alineatului (2) în decurs
  de trei luni
  de la depunerea cererii de aprobare a dezvoltării, cu condiția ca inițiatorul proiectului să fi comunicat toate informațiile necesare. În funcție de natura, complexitatea, amplasarea și anvergura proiectului propus, autoritatea competentă poate prelungi termenul respectiv cu
  încă 3 luni
  ; în acest caz, autoritatea competentă informează inițiatorul proiectului cu privire la motivele care justifică prelungirea și la data la care preconizează că va lua decizia.

| | | (6)   Autoritatea competentă își ia decizia în temeiul alineatului (2)
  într-o perioadă de timp stabilită de statul membru, care să nu depășească 90 de zile
  de la depunerea cererii de aprobare a dezvoltării, cu condiția ca inițiatorul proiectului să fi comunicat toate informațiile necesare
  în temeiul alineatului (3)
  . În funcție de natura, complexitatea, amplasarea și anvergura proiectului propus, autoritatea competentă poate prelungi
  o dată, în mod excepțional,
  termenul respectiv cu
  o perioadă de timp suplimentară, stabilită de statul membru, care să nu depășească 60 de zile
  ; în acest caz, autoritatea competentă informează
  în scris
  inițiatorul proiectului cu privire la motivele prelungirii și la data la care preconizează că va lua decizia
  , punând la dispoziția publicului informațiile menționate la articolul 6 alineatul (2)
  . |
| --- | --- | --- |

(6)   Autoritatea competentă își ia decizia în temeiul alineatului (2)
  într-o perioadă de timp stabilită de statul membru, care să nu depășească 90 de zile
  de la depunerea cererii de aprobare a dezvoltării, cu condiția ca inițiatorul proiectului să fi comunicat toate informațiile necesare
  în temeiul alineatului (3)
  . În funcție de natura, complexitatea, amplasarea și anvergura proiectului propus, autoritatea competentă poate prelungi
  o dată, în mod excepțional,
  termenul respectiv cu
  o perioadă de timp suplimentară, stabilită de statul membru, care să nu depășească 60 de zile
  ; în acest caz, autoritatea competentă informează
  în scris
  inițiatorul proiectului cu privire la motivele prelungirii și la data la care preconizează că va lua decizia
  , punând la dispoziția publicului informațiile menționate la articolul 6 alineatul (2)
  .

| | | Dacă proiectul face obiectul unei evaluări a impactului asupra mediului în conformitate cu articolele 5 – 10, decizia în temeiul articolului (2) din prezentul articol include
  informațiile prevăzute
  la articolul 5 alineatul (2).” |
| --- | --- | --- |

Dacă proiectul face obiectul unei evaluări a impactului asupra mediului în conformitate cu articolele 5 – 10, decizia în temeiul articolului (2) din prezentul articol include
  informațiile prevăzute
  la articolul 5 alineatul (2).”

| | | Dacă proiectul face obiectul unei evaluări a impactului asupra mediului în conformitate cu articolele 5 – 10, decizia în temeiul articolului (2) din prezentul articol include
  avizul prevăzut
  la articolul 5 alineatul (2)
  , dacă s-a solicitat un asemenea aviz în conformitate cu articolul respectiv
  .” |
| --- | --- | --- |

Dacă proiectul face obiectul unei evaluări a impactului asupra mediului în conformitate cu articolele 5 – 10, decizia în temeiul articolului (2) din prezentul articol include
  avizul prevăzut
  la articolul 5 alineatul (2)
  , dacă s-a solicitat un asemenea aviz în conformitate cu articolul respectiv
  .”

Amendamentul 56

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 5

Directiva 2011/92/UE

Articolul 5 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Dacă evaluarea impactului asupra mediului trebuie realizată în conformitate cu articolele 5-10, inițiatorul
  pregătește
  un raport de mediu. Raportul de mediu se bazează pe
  elementele stabilite
  în temeiul alineatului (2) din prezentul articol și include informații care pot fi solicitate în mod rezonabil în scopul luării unor decizii în cunoștință de cauză privind impacturile proiectului propus asupra mediului, ținând seama de actualele cunoștințe și metode de evaluare, de caracteristicile, capacitatea tehnică și amplasarea proiectului, de caracteristicile impactului potențial
  , de alternativele la proiectul propus și de măsura în care anumite aspecte (inclusiv evaluarea alternativelor) sunt evaluate într-un mod mai corespunzător la diferite niveluri, inclusiv la nivel de planificare, sau pe baza altor cerințe de evaluare
  . Lista detaliată a informațiilor care trebuie furnizate în raportul de mediu este specificată în anexa IV. | (1)   Dacă evaluarea impactului asupra mediului trebuie realizată în conformitate cu articolele 5-10, inițiatorul
  depune
  un raport de mediu. Raportul de mediu se bazează pe
  avizul redactat
  în temeiul alineatului (2) din prezentul articol
  , dacă este cazul,
  și include informații care pot fi solicitate în mod rezonabil în scopul luării unor decizii în cunoștință de cauză privind impacturile proiectului propus asupra mediului, ținând seama de actualele cunoștințe și metode de evaluare, de caracteristicile, capacitatea tehnică și amplasarea proiectului,
  precum și
  de caracteristicile impactului potențial.
  Raportul de mediu include, de asemenea, alternative rezonabile avute în vedere de inițiatorul proiectului, care sunt relevante pentru proiectul propus și caracteristicile sale specifice.
  Lista detaliată a informațiilor care trebuie furnizate în raportul de mediu este specificată în anexa IV.
  În raportul de mediu se include un rezumat netehnic al informațiilor furnizate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Dacă evaluarea impactului asupra mediului trebuie realizată în conformitate cu articolele 5-10, inițiatorul
  pregătește
  un raport de mediu. Raportul de mediu se bazează pe
  elementele stabilite
  în temeiul alineatului (2) din prezentul articol și include informații care pot fi solicitate în mod rezonabil în scopul luării unor decizii în cunoștință de cauză privind impacturile proiectului propus asupra mediului, ținând seama de actualele cunoștințe și metode de evaluare, de caracteristicile, capacitatea tehnică și amplasarea proiectului, de caracteristicile impactului potențial
  , de alternativele la proiectul propus și de măsura în care anumite aspecte (inclusiv evaluarea alternativelor) sunt evaluate într-un mod mai corespunzător la diferite niveluri, inclusiv la nivel de planificare, sau pe baza altor cerințe de evaluare
  . Lista detaliată a informațiilor care trebuie furnizate în raportul de mediu este specificată în anexa IV.

(1)   Dacă evaluarea impactului asupra mediului trebuie realizată în conformitate cu articolele 5-10, inițiatorul
  depune
  un raport de mediu. Raportul de mediu se bazează pe
  avizul redactat
  în temeiul alineatului (2) din prezentul articol
  , dacă este cazul,
  și include informații care pot fi solicitate în mod rezonabil în scopul luării unor decizii în cunoștință de cauză privind impacturile proiectului propus asupra mediului, ținând seama de actualele cunoștințe și metode de evaluare, de caracteristicile, capacitatea tehnică și amplasarea proiectului,
  precum și
  de caracteristicile impactului potențial.
  Raportul de mediu include, de asemenea, alternative rezonabile avute în vedere de inițiatorul proiectului, care sunt relevante pentru proiectul propus și caracteristicile sale specifice.
  Lista detaliată a informațiilor care trebuie furnizate în raportul de mediu este specificată în anexa IV.
  În raportul de mediu se include un rezumat netehnic al informațiilor furnizate.

Amendamentul 57

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 5

Directiva 2011/92/UE

Articolul 5 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Autoritatea competentă, după consultarea autorităților menționate la articolul 6 alineatul (1) și a inițiatorului, stabilește domeniul de aplicare și nivelul de detaliu al informațiilor care trebuie incluse de către inițiatorul proiectului în raportul de mediu, în conformitate cu alineatul (1) din prezentul articol
  . Concret, autoritatea competentă stabilește: | (2)   
  Dacă inițiatorul proiectului o cere,
  autoritatea competentă, după consultarea autorităților menționate la articolul 6 alineatul (1) şi a inițiatorului
  , publică un aviz în care
  stabilește domeniul de aplicare și nivelul de detaliu al informațiilor care trebuie incluse de către inițiatorul proiectului în raportul de mediu, în conformitate cu alineatul (1) din prezentul articol
  incluzând, în special: |
| (a) | deciziile și avizele care trebuie obținute; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Autoritatea competentă, după consultarea autorităților menționate la articolul 6 alineatul (1) și a inițiatorului, stabilește domeniul de aplicare și nivelul de detaliu al informațiilor care trebuie incluse de către inițiatorul proiectului în raportul de mediu, în conformitate cu alineatul (1) din prezentul articol
  . Concret, autoritatea competentă stabilește:

(2)   
  Dacă inițiatorul proiectului o cere,
  autoritatea competentă, după consultarea autorităților menționate la articolul 6 alineatul (1) şi a inițiatorului
  , publică un aviz în care
  stabilește domeniul de aplicare și nivelul de detaliu al informațiilor care trebuie incluse de către inițiatorul proiectului în raportul de mediu, în conformitate cu alineatul (1) din prezentul articol
  incluzând, în special:

(a)

deciziile și avizele care trebuie obținute;

| (b) | autoritățile și publicul care ar putea fi implicat; |
| --- | --- |

(b)

autoritățile și publicul care ar putea fi implicat;

| (b) | autoritățile și publicul care ar putea fi implicat; |
| --- | --- |

(b)

autoritățile și publicul care ar putea fi implicat;

| (c) | etapele individuale ale procedurii și durata acestora; |
| --- | --- |

(c)

etapele individuale ale procedurii și durata acestora;

| (c) | etapele individuale ale procedurii și
  termenele pentru
  durata acestora; |
| --- | --- |

(c)

etapele individuale ale procedurii și
  termenele pentru
  durata acestora;

| (d) | alternative rezonabile relevante
  la
  proiectul propus
  și
  particularitățile
  ale acestora
  ; |
| --- | --- |

(d)

alternative rezonabile relevante
  la
  proiectul propus
  și
  particularitățile
  ale acestora
  ;

| (d) | alternative rezonabile
  care pot fi avute în vedere de inițiatorul proiectului, care sunt
  relevante
  pentru
  proiectul propus, particularitățile
  acestuia și impactul său semnificativ asupra mediului; |
| --- | --- |

(d)

alternative rezonabile
  care pot fi avute în vedere de inițiatorul proiectului, care sunt
  relevante
  pentru
  proiectul propus, particularitățile
  acestuia și impactul său semnificativ asupra mediului;

| (e) | caracteristicile de mediu menționate la articolul 3 care pot fi afectate în mod semnificativ; |
| --- | --- |

(e)

caracteristicile de mediu menționate la articolul 3 care pot fi afectate în mod semnificativ;

| (f) | informațiile relevante care trebuie furnizate cu privire la particularitățile unui anumit proiect sau tip de proiect; |
| --- | --- |

(f)

informațiile relevante care trebuie furnizate cu privire la particularitățile unui anumit proiect sau tip de proiect;

| (f) | informațiile relevante care trebuie furnizate cu privire la particularitățile unui anumit proiect sau tip de proiect; |
| --- | --- |

(f)

informațiile relevante care trebuie furnizate cu privire la particularitățile unui anumit proiect sau tip de proiect;

| (g) | informațiile și cunoștințele disponibile și obținute la alte niveluri ale procesului decizional sau prin intermediul altor acte legislative ale Uniunii, precum și metodele de evaluare care trebuie utilizate. |
| --- | --- |

(g)

informațiile și cunoștințele disponibile și obținute la alte niveluri ale procesului decizional sau prin intermediul altor acte legislative ale Uniunii, precum și metodele de evaluare care trebuie utilizate.

| (g) | informațiile și cunoștințele disponibile și obținute la alte niveluri ale procesului decizional sau prin intermediul altor acte legislative ale Uniunii, precum și metodele de evaluare care trebuie utilizate. |
| --- | --- |

(g)

informațiile și cunoștințele disponibile și obținute la alte niveluri ale procesului decizional sau prin intermediul altor acte legislative ale Uniunii, precum și metodele de evaluare care trebuie utilizate.

Autoritatea competentă poate, de asemenea, să solicite asistență din partea unor experți
  acreditați
  și competenți din punct de vedere tehnic, menționați la alineatul (3) din prezentul articol. Ulterior, inițiatorului i se pot adresa cereri de informații suplimentare numai dacă acestea sunt justificate de circumstanțe noi și sunt explicate în mod corespunzător de autoritatea competentă.

Autoritatea competentă poate, de asemenea, să solicite asistență din partea unor experți
  independenți calificați
  și competenți din punct de vedere tehnic, menționați la alineatul (3) din prezentul articol. Ulterior, inițiatorului i se pot adresa cereri de informații suplimentare numai dacă acestea sunt justificate de circumstanțe noi și sunt explicate în mod corespunzător de autoritatea competentă.

Amendamentul 106

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 5

Directiva 2011/92/UE

Articolul 5 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   Pentru a se garanta integralitatea și nivelul suficient al calității rapoartelor de mediu menționate la articolul 5 alineatul (1): | (3)   Pentru a se garanta integralitatea și nivelul suficient al calității rapoartelor de mediu menționate la articolul 5 alineatul (1): |
| (a) | inițiatorul proiectului se asigură că raportul de mediu este pregătit de experți
  acreditați și
  competenți
  din punct de vedere tehnic sau |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   Pentru a se garanta integralitatea și nivelul suficient al calității rapoartelor de mediu menționate la articolul 5 alineatul (1):

(3)   Pentru a se garanta integralitatea și nivelul suficient al calității rapoartelor de mediu menționate la articolul 5 alineatul (1):

(a)

inițiatorul proiectului se asigură că raportul de mediu este pregătit de experți
  acreditați și
  competenți
  din punct de vedere tehnic sau

| (a) | inițiatorul proiectului se asigură că raportul de mediu este pregătit de experți competenți
  ; și |
| --- | --- |

(a)

inițiatorul proiectului se asigură că raportul de mediu este pregătit de experți competenți
  ; și

| (b) | autoritatea competentă se asigură că raportul de mediu este verificat de experți
  acreditați și
  competenți
  din punct de vedere tehnic
  și/sau de comitete de experți naționali. |
| --- | --- |

(b)

autoritatea competentă se asigură că raportul de mediu este verificat de experți
  acreditați și
  competenți
  din punct de vedere tehnic
  și/sau de comitete de experți naționali.

| (b) | autoritatea competentă se asigură că raportul de mediu este verificat de experți competenți și/sau de comitete de experți naționali
  , ale căror nume sunt făcute publice
  . |
| --- | --- |

(b)

autoritatea competentă se asigură că raportul de mediu este verificat de experți competenți și/sau de comitete de experți naționali
  , ale căror nume sunt făcute publice
  .

În cazul în care autoritatea competentă a fost asistată de experți
  acreditați și
  competenți
  din punct de vedere tehnic
  la pregătirea stabilirii elementelor menționate la articolul 5 alineatul (2), acești experți nu pot fi utilizați și de inițiatorul proiectului pentru pregătirea raportului de mediu.

În cazul în care autoritatea competentă a fost asistată de experți competenți la pregătirea stabilirii elementelor menționate la articolul 5 alineatul (2), acești experți nu pot fi utilizați și de inițiatorul proiectului pentru pregătirea raportului de mediu.

Măsurile detaliate privind utilizarea și selecționarea experților
  acreditați și
  competenți
  din punct de vedere tehnic
  (de exemplu, calificările necesare, atribuirea misiunilor de evaluare, autorizarea și descalificarea) sunt stabilite de statele membre.

Măsurile detaliate privind utilizarea și selecționarea experților competenți (de exemplu,
  experiența și
  calificările necesare, atribuirea misiunilor de evaluare, autorizarea și descalificarea) sunt stabilite de statele membre.

Autorității care revizuiește evaluarea impactului asupra mediului i se solicită să nu aibă niciun interes în dosar și nicio legătură cu acesta pentru a evita orice conflict de interese.

Amendamentul 59

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 5 a (nou)

Directiva 2011/92/UE

Articolul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 5a. | Se introduce următorul articol:



  „Articolul 5a




  În cazul proiectelor transfrontaliere, statele membre și țările vecine implicate iau toate măsurile necesare pentru a se asigura că autoritățile competente respective cooperează pentru a realiza în comun o evaluare transfrontalieră integrată și coerentă a impactului asupra mediului, din faza incipientă a planificării, în conformitate cu legislația aplicabilă privind cofinanțarea de către Uniune.




  În cazul proiectelor de transport din cadrul rețelei trans-europene de transport, se identifică impactul potențial asupra rețelei Natura 2000, folosind sistemul TENTec și programul informatic Natura 2000 ale Comisiei, precum și posibilele alternative.” |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

5a.

„Articolul 5a

În cazul proiectelor transfrontaliere, statele membre și țările vecine implicate iau toate măsurile necesare pentru a se asigura că autoritățile competente respective cooperează pentru a realiza în comun o evaluare transfrontalieră integrată și coerentă a impactului asupra mediului, din faza incipientă a planificării, în conformitate cu legislația aplicabilă privind cofinanțarea de către Uniune.

În cazul proiectelor de transport din cadrul rețelei trans-europene de transport, se identifică impactul potențial asupra rețelei Natura 2000, folosind sistemul TENTec și programul informatic Natura 2000 ale Comisiei, precum și posibilele alternative.”

Amendamentul 61

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 6 – litera -a (nouă)

Directiva 2011/92/UE

Articolul 6 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-a) | alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:




  „(1)
     
  Statele membre iau măsurile necesare pentru a asigura că autoritățile care ar putea fi interesate de un proiect, prin natura responsabilităților lor specifice în materie de mediu sau prin competența teritorială, au posibilitatea să emită un aviz cu privire la informațiile furnizate de inițiatorul proiectului și la cererea de aprobare de dezvoltare. În acest sens, statele membre desemnează autoritățile care trebuie consultate, în general sau de la caz la caz. Informațiile colectate în conformitate cu articolul 5 sunt transmise autorităților respective. Statele membre stabilesc normele de aplicare privind consultarea.”; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(-a)

alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)
     
  Statele membre iau măsurile necesare pentru a asigura că autoritățile care ar putea fi interesate de un proiect, prin natura responsabilităților lor specifice în materie de mediu sau prin competența teritorială, au posibilitatea să emită un aviz cu privire la informațiile furnizate de inițiatorul proiectului și la cererea de aprobare de dezvoltare. În acest sens, statele membre desemnează autoritățile care trebuie consultate, în general sau de la caz la caz. Informațiile colectate în conformitate cu articolul 5 sunt transmise autorităților respective. Statele membre stabilesc normele de aplicare privind consultarea.”;

Amendamentul 107

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 6 – litera -a a (nouă)

Directiva 2011/92/UE

Articolul 6 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-aa) | alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:



  „(2)
     
  Publicul este informat printr-un portal central care este accesibil publicului în format electronic în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din Directiva 2003/4/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 28 ianuarie 2003 privind accesul publicului la informațiile despre mediu*, prin anunțuri publice și prin alte mijloace adecvate, precum mijloacele electronice, într-o etapă timpurie a procedurii de luare a deciziilor privind mediul menționată la articolul 2 alineatul (2) și de îndată ce informațiile pot fi furnizate în limite rezonabile:” |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(-aa)

„(2)
     
  Publicul este informat printr-un portal central care este accesibil publicului în format electronic în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din Directiva 2003/4/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 28 ianuarie 2003 privind accesul publicului la informațiile despre mediu*, prin anunțuri publice și prin alte mijloace adecvate, precum mijloacele electronice, într-o etapă timpurie a procedurii de luare a deciziilor privind mediul menționată la articolul 2 alineatul (2) și de îndată ce informațiile pot fi furnizate în limite rezonabile:”

Amendamentul 63

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 6 – litera -a b (nouă)

Directiva 2011/92/UE

Articolul 6 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-ab) | alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:



  „(3)
     
  Statele membre se asigură că următoarele elemente sunt puse la dispoziția publicului interesat, în termene rezonabile, cel puțin printr-un portal central care este accesibil publicului în mod electronic:










  (a) | orice informații colectate în conformitate cu articolul 5; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(-ab)

„(3)
     
  Statele membre se asigură că următoarele elemente sunt puse la dispoziția publicului interesat, în termene rezonabile, cel puțin printr-un portal central care este accesibil publicului în mod electronic:

(a)

orice informații colectate în conformitate cu articolul 5;

| (b) | în conformitate cu legislația internă, principalele rapoarte și îndrumări emise pentru autoritatea sau autoritățile competente în momentul în care publicul interesat este informat în conformitate cu alineatul (2) al prezentului articol; |
| --- | --- |

(b)

în conformitate cu legislația internă, principalele rapoarte și îndrumări emise pentru autoritatea sau autoritățile competente în momentul în care publicul interesat este informat în conformitate cu alineatul (2) al prezentului articol;

| (c) | în conformitate cu dispozițiile Directivei 2003/4/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 28 ianuarie 2003 privind accesul publicului la informațiile despre mediu, alte informații decât cele menționate la alineatul (2) al prezentului articol care sunt relevante pentru decizia adoptată în conformitate cu articolul 8 al prezentei Directive și care devin disponibile numai după ce publicul interesat a fost informat în conformitate cu alineatul (2) al prezentului articol.”; |
| --- | --- |

(c)

în conformitate cu dispozițiile Directivei 2003/4/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 28 ianuarie 2003 privind accesul publicului la informațiile despre mediu, alte informații decât cele menționate la alineatul (2) al prezentului articol care sunt relevante pentru decizia adoptată în conformitate cu articolul 8 al prezentei Directive și care devin disponibile numai după ce publicul interesat a fost informat în conformitate cu alineatul (2) al prezentului articol.”;

Amendamentul 108

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 6 – litera -a c (nouă)

Directiva 2011/92/UE

Articolul 6 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-ac) | alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:



  „(5)
     
  Detaliile privind modalitățile de informare și consultare a publicului interesat se stabilesc de către statele membre. Statele membre iau măsurile necesare pentru a garanta că informațiile relevante sunt furnizate prin intermediul unui portal central, accesibil publicului în format electronic, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din Directiva 2003/4/CE.” |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(-ac)

„(5)
     
  Detaliile privind modalitățile de informare și consultare a publicului interesat se stabilesc de către statele membre. Statele membre iau măsurile necesare pentru a garanta că informațiile relevante sunt furnizate prin intermediul unui portal central, accesibil publicului în format electronic, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din Directiva 2003/4/CE.”

Amendamentul 65

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 6 – litera b

Directiva 2011/92/UE

Articolul 6 – alineatul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7)   Termenele pentru consultarea publicului vizat cu privire la raportul de mediu menționat la articolul 5 alineatul (1) nu trebuie să fie mai scurte de 30 de zile sau mai lungi de 60 de zile. În cazuri excepționale, dacă natura, complexitatea, amplasarea sau anvergura proiectului propus o cer, autoritatea competentă poate extinde termenul respectiv cu încă 30 de zile; în acest caz, autoritatea competentă informează inițiatorul proiectului cu privire la motivele care justifică prelungirea. | (7)   Termenele pentru consultarea publicului vizat cu privire la raportul de mediu menționat la articolul 5 alineatul (1) nu trebuie să fie mai scurte de 30 de zile sau mai lungi de 60 de zile. În cazuri excepționale, dacă natura, complexitatea, amplasarea sau anvergura proiectului propus o cer, autoritatea competentă poate extinde termenul respectiv cu încă
  cel mult
  30 de zile; în acest caz, autoritatea competentă informează inițiatorul proiectului cu privire la motivele care justifică prelungirea. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)   Termenele pentru consultarea publicului vizat cu privire la raportul de mediu menționat la articolul 5 alineatul (1) nu trebuie să fie mai scurte de 30 de zile sau mai lungi de 60 de zile. În cazuri excepționale, dacă natura, complexitatea, amplasarea sau anvergura proiectului propus o cer, autoritatea competentă poate extinde termenul respectiv cu încă 30 de zile; în acest caz, autoritatea competentă informează inițiatorul proiectului cu privire la motivele care justifică prelungirea.

(7)   Termenele pentru consultarea publicului vizat cu privire la raportul de mediu menționat la articolul 5 alineatul (1) nu trebuie să fie mai scurte de 30 de zile sau mai lungi de 60 de zile. În cazuri excepționale, dacă natura, complexitatea, amplasarea sau anvergura proiectului propus o cer, autoritatea competentă poate extinde termenul respectiv cu încă
  cel mult
  30 de zile; în acest caz, autoritatea competentă informează inițiatorul proiectului cu privire la motivele care justifică prelungirea.

Amendamentul 66

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6 – litera b a (nouă)

Directiva 2011/92/UE

Articolul 6 – alineatul 7 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | se adaugă următorul alineat:




  „(7a)
     
  Pentru a asigura participarea efectivă a publicului implicat la procedurile decizionale, statele membre garantează că publicul are acces rapid și ușor în orice moment la autoritatea sau autoritățile responsabile pentru îndeplinirea obligațiilor ce decurg din prezenta directivă și la informațiile de contact ale acestora, indiferent de orice proiect specific în derulare care face obiectul unei evaluări a impactului asupra mediului, și că se acordă atenția cuvenită comentariilor și opiniilor exprimate de public.”; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ba)

se adaugă următorul alineat:

„(7a)
     
  Pentru a asigura participarea efectivă a publicului implicat la procedurile decizionale, statele membre garantează că publicul are acces rapid și ușor în orice moment la autoritatea sau autoritățile responsabile pentru îndeplinirea obligațiilor ce decurg din prezenta directivă și la informațiile de contact ale acestora, indiferent de orice proiect specific în derulare care face obiectul unei evaluări a impactului asupra mediului, și că se acordă atenția cuvenită comentariilor și opiniilor exprimate de public.”;

Amendamentul 67

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 a (nou)

Directiva 2011/92/UE

Articolul 7 – alineatul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 7a. | La articolul 7, se adaugă alineatul următor:



  „(5a)
     
  În cazul proiectelor transfrontaliere de interes comun în domeniul transporturilor, incluse într-unul dintre coridoarele prevăzute în anexa I la Regulamentul ...

   (*)

  de instituire a mecanismului Conectarea Europei, statele membre sunt implicate în coordonarea lucrărilor de consultări publice. Coordonatorul se asigură că planificarea noilor infrastructuri include o consultare publică extinsă a tuturor părților interesate și a societății civile. În orice caz, coordonatorul poate propune modalități de dezvoltare a planului privind coridorul și de punere în aplicare a acestuia într-un mod echilibrat.” |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

7a.

„(5a)
     
  În cazul proiectelor transfrontaliere de interes comun în domeniul transporturilor, incluse într-unul dintre coridoarele prevăzute în anexa I la Regulamentul ...

   (*)

  de instituire a mecanismului Conectarea Europei, statele membre sunt implicate în coordonarea lucrărilor de consultări publice. Coordonatorul se asigură că planificarea noilor infrastructuri include o consultare publică extinsă a tuturor părților interesate și a societății civile. În orice caz, coordonatorul poate propune modalități de dezvoltare a planului privind coridorul și de punere în aplicare a acestuia într-un mod echilibrat.”

Amendamentele 109, 93 şi 130

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 8

Directiva 2011/92/UE

Articolul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Rezultatele consultărilor și informațiile colectate în temeiul articolelor 5, 6 și 7
  se iau
  în considerare în cadrul procedurii de aprobare a dezvoltării.
  În acest scop, decizia de acordare a aprobării de
  dezvoltare
  trebuie să conțină
  următoarele informații: | (1)   Rezultatele consultărilor și informațiile adunate în temeiul articolelor 5, 6 și 7
  sunt luate
  în considerare
  în mod corespunzător și sunt evaluate în mod amănunțit
  în cadrul procedurii de autorizare.
  La adoptarea unei decizii privind acordarea sau refuzul acordului cu privire la
  dezvoltare
  , autoritatea competentă sau autoritățile competente informează publicul în acest sens în conformitate cu procedurile aplicabile și pun la dispoziția publicului
  următoarele informații: |
| (a) | evaluarea
  de mediu a autorității competente menționate la articolul 3 și condițiile de mediu anexate deciziei, inclusiv o descriere a principalelor măsuri de evitare, de reducere și, dacă este posibil, de compensare a efectelor negative semnificative; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Rezultatele consultărilor și informațiile colectate în temeiul articolelor 5, 6 și 7
  se iau
  în considerare în cadrul procedurii de aprobare a dezvoltării.
  În acest scop, decizia de acordare a aprobării de
  dezvoltare
  trebuie să conțină
  următoarele informații:

(1)   Rezultatele consultărilor și informațiile adunate în temeiul articolelor 5, 6 și 7
  sunt luate
  în considerare
  în mod corespunzător și sunt evaluate în mod amănunțit
  în cadrul procedurii de autorizare.
  La adoptarea unei decizii privind acordarea sau refuzul acordului cu privire la
  dezvoltare
  , autoritatea competentă sau autoritățile competente informează publicul în acest sens în conformitate cu procedurile aplicabile și pun la dispoziția publicului
  următoarele informații:

(a)

evaluarea
  de mediu a autorității competente menționate la articolul 3 și condițiile de mediu anexate deciziei, inclusiv o descriere a principalelor măsuri de evitare, de reducere și, dacă este posibil, de compensare a efectelor negative semnificative;

| (a) | rezultatele evaluării
  de mediu a autorității competente menționate la articolul 3
  , inclusiv un rezumat al observațiilor și avizelor primite în temeiul articolelor 6 și 7,
  și condițiile de mediu anexate deciziei, inclusiv o descriere a principalelor măsuri de evitare, de reducere și, dacă este posibil, de compensare a efectelor negative semnificative; |
| --- | --- |

(a)

rezultatele evaluării
  de mediu a autorității competente menționate la articolul 3
  , inclusiv un rezumat al observațiilor și avizelor primite în temeiul articolelor 6 și 7,
  și condițiile de mediu anexate deciziei, inclusiv o descriere a principalelor măsuri de evitare, de reducere și, dacă este posibil, de compensare a efectelor negative semnificative;

| (b) | principalele motive pentru alegerea proiectului astfel cum este adoptat, în lumina celorlalte alternative avute în vedere, inclusiv evoluția probabilă a stării existente a mediului în cazul în care proiectul nu este implementat (scenariu de bază); |
| --- | --- |

(b)

principalele motive pentru alegerea proiectului astfel cum este adoptat, în lumina celorlalte alternative avute în vedere, inclusiv evoluția probabilă a stării existente a mediului în cazul în care proiectul nu este implementat (scenariu de bază);

| (b) | o descriere scurtă a principalelor alternative studiate de inițiatorul proiectului și o expunere a principalelor motive care stau la baza alegerii sale, ținând seama de efectele asupra mediului; |
| --- | --- |

(b)

o descriere scurtă a principalelor alternative studiate de inițiatorul proiectului și o expunere a principalelor motive care stau la baza alegerii sale, ținând seama de efectele asupra mediului;

| (c) | un rezumat al observațiilor primite în temeiul articolelor 6 și 7; |
| --- | --- |

(c)

un rezumat al observațiilor primite în temeiul articolelor 6 și 7;

| (d) | o declarație care să rezume modul în care considerentele de mediu au fost integrate în aprobarea de dezvoltare și modul în care au fost încorporate sau luate în considerare în alt mod rezultatele consultărilor și informațiile colectate în temeiul articolelor 5, 6 și 7. |
| --- | --- |

(d)

o declarație care să rezume modul în care considerentele de mediu au fost integrate în aprobarea de dezvoltare și modul în care au fost încorporate sau luate în considerare în alt mod rezultatele consultărilor și informațiile colectate în temeiul articolelor 5, 6 și 7.

| (d) | o declarație care să rezume modul în care considerentele de mediu au fost integrate în aprobarea de dezvoltare și modul în care au fost încorporate sau luate în considerare în alt mod
  raportul de mediu,
  rezultatele consultărilor și informațiile colectate în temeiul articolelor 5, 6 și 7. |
| --- | --- |

(d)

o declarație care să rezume modul în care considerentele de mediu au fost integrate în aprobarea de dezvoltare și modul în care au fost încorporate sau luate în considerare în alt mod
  raportul de mediu,
  rezultatele consultărilor și informațiile colectate în temeiul articolelor 5, 6 și 7.

Pentru proiectele care pot avea efecte negative semnificative la nivel transfrontalier, autoritatea competentă furnizează informații în cazul în care nu a ținut seama de observațiile primite de la statul membru afectat în timpul consultărilor desfășurate în temeiul articolului 7.

Pentru proiectele care pot avea efecte negative semnificative la nivel transfrontalier, autoritatea competentă furnizează informații în cazul în care nu a ținut seama de observațiile primite de la statul membru afectat în timpul consultărilor desfășurate în temeiul articolului 7.

(2)   
  Dacă, în urma consultărilor și informațiilor colectate în temeiul articolelor 5, 6 și 7, se concluzionează că un proiect va avea efecte negative semnificative asupra mediului,
  autoritatea competentă, cât mai curând posibil și
  în strânsă cooperare cu autoritățile
  menționate la articolul 6 alineatul (1) și
  cu inițiatorul
  proiectului, examinează oportunitatea revizuirii raportului de mediu menționat la articolul 5 alineatul (1) și a modificării proiectului în scopul evitării sau al reducerii efectelor negative, precum și necesitatea unor măsuri suplimentare de atenuare sau compensatorii.

(2)   Autoritatea competentă, cât mai curând posibil și
  după consultarea autorităților
  menționate la articolul 6 alineatul (1) și
  a inițiatorului
  proiectului, examinează oportunitatea
  refuzării aprobării de dezvoltare sau a
  revizuirii raportului de mediu menționat la articolul 5 alineatul (1) și a modificării proiectului în scopul evitării sau al reducerii efectelor negative, precum și necesitatea
  , în temeiul legislației aplicabile, a
  unor măsuri suplimentare de atenuare sau compensatorii.

Dacă autoritatea competentă decide să acorde aprobarea de dezvoltare, aceasta se asigură că aprobarea de dezvoltare include măsuri de monitorizare a efectelor negative semnificative asupra mediului
  , pentru a evalua implementarea și eficacitatea preconizată a măsurilor de atenuare și compensatorii, precum și pentru a identifica eventualele efecte negative neprevăzute
  .

Dacă autoritatea competentă decide să acorde aprobarea de dezvoltare, aceasta se asigură
  , pe baza legislației aplicabile,
  că aprobarea de dezvoltare include măsuri de monitorizare a efectelor negative semnificative asupra mediului.

Tipul de parametri care trebuie monitorizați și durata monitorizării trebuie să fie proporționale cu natura, amplasarea și anvergura proiectului propus, precum și cu gravitatea efectelor asupra mediului.

Dacă este cazul, pot fi utilizate măsuri de monitorizare existente care decurg din alte acte legislative ale Uniunii.

(3)   După transmiterea către autoritatea competentă a tuturor informațiilor necesare colectate în temeiul articolelor 5, 6 și 7, inclusiv, dacă este cazul, a evaluărilor specifice solicitate în temeiul altor acte legislative ale Uniunii, și după finalizarea consultărilor menționate la articolele 6 și 7, autoritatea competentă își finalizează
  în termen de trei luni
  raportul privind impactul proiectului asupra mediului.

(3)   După transmiterea către autoritatea competentă a tuturor informațiilor necesare colectate în temeiul articolelor 5, 6 și 7, inclusiv, dacă este cazul, a evaluărilor specifice solicitate în temeiul altor acte legislative ale Uniunii, și după finalizarea consultărilor menționate la articolele 6 și 7, autoritatea competentă își finalizează raportul privind impactul proiectului asupra mediului
  într-un termen stabilit de statul membru, dar care să nu depășească 90 de zile
  .

În funcție de natura, complexitatea, amplasarea și anvergura proiectului propus, autoritatea competentă poate prelungi termenul respectiv cu
  încă 3 luni
  ; în acest caz, autoritatea competentă informează inițiatorul proiectului cu privire la motivele prelungirii și la data la care preconizează că își va lua decizia.

În funcție de natura, complexitatea, amplasarea și anvergura proiectului propus, autoritatea competentă poate prelungi
  în mod excepțional
  termenul respectiv cu
  o perioadă de timp suplimentară, stabilită de statul membru, dar care să nu depășească 90 de zile
  ; în acest caz, autoritatea competentă informează
  în scris
  inițiatorul proiectului cu privire la motivele prelungirii și la data la care preconizează că își va lua decizia.

(4)
     
  Înainte de luarea unei decizii privind acordarea sau neacordarea aprobării de dezvoltare, autoritatea competentă verifică dacă informațiile din raportul de mediu menționat la articolul 5 alineatul (1) sunt actualizate, în special în ceea ce privește măsurile avute în vedere pentru prevenirea, reducerea și, dacă este posibil, compensarea eventualelor efecte negative semnificative.

(4a)
     
  Decizia de acordare a aprobării de dezvoltare poate fi luată și prin adoptarea unui act legislativ național specific, cu condiția ca autoritatea competentă să fi realizat evaluarea impactului asupra mediului în toate componentele sale, în conformitate cu dispozițiile prezentei directive.

| * | JO L 312, 22.11.2008, p. 3 |
| --- | --- |

*

Amendamentul 69

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 9 – litera a

Directiva 2011/92/UE

Articolul 9 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   La adoptarea unei decizii de acordare sau de refuzare a aprobării de dezvoltare, autoritatea sau autoritățile competente informează în acest sens publicul și autoritățile menționate la articolul 6 alineatul (1), în conformitate cu procedurile
  adecvate
  ,
  și pune
  la dispoziția publicului
  următoarele informații
  : | (1)   La adoptarea unei decizii de acordare sau de refuzare a aprobării de dezvoltare
  sau a unei alte decizii emise în vederea respectării cerințelor prezentei directive
  , autoritatea sau autoritățile competente informează în acest sens publicul și autoritățile menționate la articolul 6 alineatul (1),
  cât de curând posibil și
  în conformitate cu procedurile
  naționale
  ,
  cel târziu în termen de 10 zile lucrătoare. Autoritatea sau autoritățile competente pun decizia
  la dispoziția publicului
  și a autorităților menționate la articolul 6 alineatul (1), în conformitate cu Directiva 2003/4/CE. |
| (a) | conținutul deciziei și orice condiții anexate acesteia; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   La adoptarea unei decizii de acordare sau de refuzare a aprobării de dezvoltare, autoritatea sau autoritățile competente informează în acest sens publicul și autoritățile menționate la articolul 6 alineatul (1), în conformitate cu procedurile
  adecvate
  ,
  și pune
  la dispoziția publicului
  următoarele informații
  :

(1)   La adoptarea unei decizii de acordare sau de refuzare a aprobării de dezvoltare
  sau a unei alte decizii emise în vederea respectării cerințelor prezentei directive
  , autoritatea sau autoritățile competente informează în acest sens publicul și autoritățile menționate la articolul 6 alineatul (1),
  cât de curând posibil și
  în conformitate cu procedurile
  naționale
  ,
  cel târziu în termen de 10 zile lucrătoare. Autoritatea sau autoritățile competente pun decizia
  la dispoziția publicului
  și a autorităților menționate la articolul 6 alineatul (1), în conformitate cu Directiva 2003/4/CE.

(a)

conținutul deciziei și orice condiții anexate acesteia;

| (b) | după examinarea raportului de mediu, precum și a preocupărilor și a opiniilor exprimate de publicul implicat, principalele motive și considerații pe care se bazează decizia, inclusiv informații privind procesul de participare a publicului; |
| --- | --- |

(b)

după examinarea raportului de mediu, precum și a preocupărilor și a opiniilor exprimate de publicul implicat, principalele motive și considerații pe care se bazează decizia, inclusiv informații privind procesul de participare a publicului;

| (c) | o descriere a principalelor măsuri de evitare, de reducere și, dacă este posibil, de compensare a efectelor negative semnificative.” |
| --- | --- |

(c)

o descriere a principalelor măsuri de evitare, de reducere și, dacă este posibil, de compensare a efectelor negative semnificative.”

| (d) | dacă este cazul, o descriere a măsurilor de monitorizare menționate la articolul 8 alineatul (2). |
| --- | --- |

(d)

dacă este cazul, o descriere a măsurilor de monitorizare menționate la articolul 8 alineatul (2).

Amendamentul 120

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 9 a (nou)

Directiva 2011/92/UE

Articolul 9 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 9a. | După articolul 9 se adaugă următorul articol:



  „Articolul 9a




  Statele membre se asigură că autoritatea sau autoritățile competente, atunci când își îndeplinesc obligațiile care decurg din prezenta directivă, nu se află într-un conflict de interese conform oricărei legislații căreia i se supun.” |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

9a.

„Articolul 9a

Statele membre se asigură că autoritatea sau autoritățile competente, atunci când își îndeplinesc obligațiile care decurg din prezenta directivă, nu se află într-un conflict de interese conform oricărei legislații căreia i se supun.”

Amendamentul 72

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 9 b (nou)

Directiva 2011/92/UE

Articolul 10 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 9b. | La articolul 10, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:



  „Dispozițiile prezentei directive nu aduc atingere obligației autorităților competente de a respecta limitele impuse de actele cu putere de lege și de actele administrative de drept intern și de practicile legale acceptate cu privire la secretul industrial și comercial, inclusiv la proprietatea intelectuală și la protecția interesului public, dacă sunt în conformitate cu dispozițiile Directivei 2003/4/CE.” |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

9b.

„Dispozițiile prezentei directive nu aduc atingere obligației autorităților competente de a respecta limitele impuse de actele cu putere de lege și de actele administrative de drept intern și de practicile legale acceptate cu privire la secretul industrial și comercial, inclusiv la proprietatea intelectuală și la protecția interesului public, dacă sunt în conformitate cu dispozițiile Directivei 2003/4/CE.”

Amendamentul 73

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 9 c (nou)

Directiva 2011/92/UE

Articolul 10 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 9c. | se introduce următorul articol:



  „Articolul 10a




  Statele membre stabilesc regimul sancțiunilor aplicabile în cazul încălcării dispozițiilor de drept intern adoptate în temeiul prezentei directive și adoptă toate măsurile necesare pentru a asigura că acestea sunt aplicate. Sancțiunile prevăzute trebuie să fie eficace, proporționale și disuasive.” |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

9c.

„Articolul 10a

Statele membre stabilesc regimul sancțiunilor aplicabile în cazul încălcării dispozițiilor de drept intern adoptate în temeiul prezentei directive și adoptă toate măsurile necesare pentru a asigura că acestea sunt aplicate. Sancțiunile prevăzute trebuie să fie eficace, proporționale și disuasive.”

Amendamentul 75

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 9 d (nou)

Directiva 2011/92/UE

Articolul 11 – alineatul 4 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 9d. | la articolul 11, alineatul (4) al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:



  „Orice astfel de procedură este adecvată și eficace, permite solicitări pentru hotărâri reparatorii și este corectă, echitabilă, rapidă și cu un cost care să nu fie prohibitiv.” |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

9d.

„Orice astfel de procedură este adecvată și eficace, permite solicitări pentru hotărâri reparatorii și este corectă, echitabilă, rapidă și cu un cost care să nu fie prohibitiv.”

Amendamentul 76

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 11

Directiva 2011/92/UE

Articolul 12 b – alineatul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  În cazul în care, ca urmare a caracteristicilor specifice ale anumitor sectoare ale activității economice, acest lucru este considerat oportun în interesul unei evaluări corecte a impactului asupra mediului, Comisia, împreună cu statele membre și sectorul în cauză, elaborează îndrumări și criterii specifice sectorului, care trebuie respectate astfel încât să simplifice și să faciliteze standardizarea evaluării impactului asupra mediului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5a)
     
  În cazul în care, ca urmare a caracteristicilor specifice ale anumitor sectoare ale activității economice, acest lucru este considerat oportun în interesul unei evaluări corecte a impactului asupra mediului, Comisia, împreună cu statele membre și sectorul în cauză, elaborează îndrumări și criterii specifice sectorului, care trebuie respectate astfel încât să simplifice și să faciliteze standardizarea evaluării impactului asupra mediului.

Amendamentul 77

Propunere de directivă

Articolul 2 – alineatul 1 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Statele membre asigură intrarea în vigoare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până cel târziu la [
  DATA
  ]. Comisiei îi sunt comunicate de îndată de către statele membre textul actelor respective, precum și un document care explică relația dintre aceste acte și prezenta directivă. | (1)   Statele membre asigură intrarea în vigoare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până cel târziu la ... (**). Comisiei îi sunt comunicate de îndată de către statele membre textul actelor respective, precum și un document care explică relația dintre aceste acte și prezenta directivă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Statele membre asigură intrarea în vigoare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până cel târziu la [
  DATA
  ]. Comisiei îi sunt comunicate de îndată de către statele membre textul actelor respective, precum și un document care explică relația dintre aceste acte și prezenta directivă.

(1)   Statele membre asigură intrarea în vigoare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până cel târziu la ... (**). Comisiei îi sunt comunicate de îndată de către statele membre textul actelor respective, precum și un document care explică relația dintre aceste acte și prezenta directivă.

Amendamentul 110

Propunere de directivă

Articolul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Proiectele în cazul cărora cererea de aprobare de dezvoltare a fost depusă înainte de data menționată la articolul 2 alineatul (1) primul paragraf și în cazul cărora evaluarea impactului asupra mediului nu a fost finalizată înainte de data respectivă trebuie să respecte obligațiile menționate la articolele 3-11 din Directiva 2011/92/UE, astfel cum a fost modificată prin prezenta directivă. | Proiectele în cazul cărora cererea de aprobare de dezvoltare a fost depusă înainte de data menționată la articolul 2 alineatul (1) primul paragraf și în cazul cărora evaluarea impactului asupra mediului nu a fost finalizată înainte de data respectivă trebuie să respecte obligațiile menționate la articolele 3-11 din Directiva 2011/92/UE, astfel cum a fost modificată prin prezenta directivă
  , în măsura în care inițiatorul proiectului solicită efectuarea evaluării impactului asupra mediului pentru proiectul său în conformitate cu noile dispoziții
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Proiectele în cazul cărora cererea de aprobare de dezvoltare a fost depusă înainte de data menționată la articolul 2 alineatul (1) primul paragraf și în cazul cărora evaluarea impactului asupra mediului nu a fost finalizată înainte de data respectivă trebuie să respecte obligațiile menționate la articolele 3-11 din Directiva 2011/92/UE, astfel cum a fost modificată prin prezenta directivă.

Proiectele în cazul cărora cererea de aprobare de dezvoltare a fost depusă înainte de data menționată la articolul 2 alineatul (1) primul paragraf și în cazul cărora evaluarea impactului asupra mediului nu a fost finalizată înainte de data respectivă trebuie să respecte obligațiile menționate la articolele 3-11 din Directiva 2011/92/UE, astfel cum a fost modificată prin prezenta directivă
  , în măsura în care inițiatorul proiectului solicită efectuarea evaluării impactului asupra mediului pentru proiectul său în conformitate cu noile dispoziții
  .

Amendamentele 79, 112 şi 126

Propunere de directivă

Anexă – punctul - 1 (nou)

Directiva 2011/92/UE

Anexa I

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | -1. | Anexa I se modifică după cum urmează: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

-1.

| | (a) | titlul se înlocuiește cu următorul text: |
| --- | --- | --- |

(a)

titlul se înlocuiește cu următorul text:

| | | „PROIECTE MENȚIONATE LA ARTICOLUL 4 ALINEATUL (1) (PROIECTE CARE FAC OBIECTUL UNEI EVALUĂRI OBLIGATORII A IMPACTULUI ASUPRA MEDIULUI)”; |
| --- | --- | --- |

„PROIECTE MENȚIONATE LA ARTICOLUL 4 ALINEATUL (1) (PROIECTE CARE FAC OBIECTUL UNEI EVALUĂRI OBLIGATORII A IMPACTULUI ASUPRA MEDIULUI)”;

| | (b) | se introduce următorul punct: |
| --- | --- | --- |

(b)

se introduce următorul punct:

| | | „4a. | Exploatații miniere de suprafață și industrii extractive similare în aer liber.”; |
| --- | --- | --- | --- |

„4a.

| | (c) | la punctul 7, litera (a) se înlocuiește cu următorul text: |
| --- | --- | --- |

(c)

(c)

la punctul 7, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

la punctul 7, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

| | | „(a) | Construirea de linii pentru traficul feroviar de lungă distanță de aeroporturi [...];”; |
| --- | --- | --- | --- |

„(a)

„(a)

Construirea de linii pentru traficul feroviar de lungă distanță de aeroporturi [...];”;

Construirea de linii pentru traficul feroviar de lungă distanță de aeroporturi [...];”;

| | (d) | se introduc următoarele puncte: |
| --- | --- | --- |

(d)

(d)

se introduc următoarele puncte:

se introduc următoarele puncte:

| | | „14a. | Explorarea, limitată la etapa ce implică utilizarea fracturării hidraulice, și extracția țițeiului și/sau a gazelor naturale capturate în straturi de șist care conțin gaz sau în alte formațiuni de roci sedimentare cu o permeabilitate și porozitate egale sau mai mici, indiferent de cantitatea extrasă.”; |
| --- | --- | --- | --- |

„14a.

„14a.

Explorarea, limitată la etapa ce implică utilizarea fracturării hidraulice, și extracția țițeiului și/sau a gazelor naturale capturate în straturi de șist care conțin gaz sau în alte formațiuni de roci sedimentare cu o permeabilitate și porozitate egale sau mai mici, indiferent de cantitatea extrasă.”;

| 14b. | Explorarea, limitată la etapa ce implică utilizarea fracturării hidraulice, și extracția gazelor naturale din zăcămintele de cărbune, indiferent de cantitatea extrasă.”; |
| --- | --- |

14b.

14b.

Explorarea, limitată la etapa ce implică utilizarea fracturării hidraulice, și extracția gazelor naturale din zăcămintele de cărbune, indiferent de cantitatea extrasă.”;

| | (e) | punctul 19 se înlocuiește cu următorul text: |
| --- | --- | --- |

(e)

(e)

punctul 19 se înlocuiește cu următorul text:

punctul 19 se înlocuiește cu următorul text:

| | | „19. | Cariere și exploatații miniere de suprafață, în cazul în care suprafața șantierului depășește 25 de hectare, instalații de extracție a aurului care utilizează procese care implică bazine cu cianură sau, pentru turbării, 150 de hectare.”; |
| --- | --- | --- | --- |

„19.

| | (f) | se adaugă următorul punct: |
| --- | --- | --- |

(f)

(f)

se adaugă următorul punct:

se adaugă următorul punct:

| | | „24a. | Parcuri tematice și terenuri de golf planificate pentru zonele cu deficit de apă sau care sunt expuse unui risc ridicat de deșertificare sau de secetă.” |
| --- | --- | --- | --- |

„24a.

Amendamentul 80

Amendamentul 80

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Anexă – punctul - 1 a (nou)

Anexă – punctul - 1 a (nou)

Directiva 2011/92/UE

Anexa II

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | -1a. | anexa II se modifică după cum urmează: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

-1a.

-1a.

anexa II se modifică după cum urmează:

| | (a) | titlul se înlocuiește cu următorul text: |
| --- | --- | --- |

(a)

(a)

titlul se înlocuiește cu următorul text:

titlul se înlocuiește cu următorul text:

| | | „PROIECTE MENȚIONATE LA ARTICOLUL 4 ALINEATUL (2) (PROIECTE CARE FAC OBIECTUL EVALUĂRII IMPACTULUI ASUPRA MEDIULUI LA DECIZIA STATELOR MEMBRE)”; |
| --- | --- | --- |

„PROIECTE MENȚIONATE LA ARTICOLUL 4 ALINEATUL (2) (PROIECTE CARE FAC OBIECTUL EVALUĂRII IMPACTULUI ASUPRA MEDIULUI LA DECIZIA STATELOR MEMBRE)”;

„PROIECTE MENȚIONATE LA ARTICOLUL 4 ALINEATUL (2) (PROIECTE CARE FAC OBIECTUL EVALUĂRII IMPACTULUI ASUPRA MEDIULUI LA DECIZIA STATELOR MEMBRE)”;

| | (b) | la punctul (1) se introduce următoarea literă: |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

la punctul (1) se introduce următoarea literă:

la punctul (1) se introduce următoarea literă:

| | | „(fa) | activități de pescuit de specii sălbatice de pește;”; |
| --- | --- | --- | --- |

„(fa)

„(fa)

activități de pescuit de specii sălbatice de pește;”;

activități de pescuit de specii sălbatice de pește;”;

| | (c) | la alineatul (2), litera (c) se înlocuiește cu următorul text: |
| --- | --- | --- |

(c)

(c)

la alineatul (2), litera (c) se înlocuiește cu următorul text:

la alineatul (2), litera (c) se înlocuiește cu următorul text:

| | | „(c) | Cercetarea și explorarea mineralelor și extracția mineralelor prin dragare marină sau fluvială;”; |
| --- | --- | --- | --- |

„(c)

„(c)

Cercetarea și explorarea mineralelor și extracția mineralelor prin dragare marină sau fluvială;”;

Cercetarea și explorarea mineralelor și extracția mineralelor prin dragare marină sau fluvială;”;

| | (d) | litera (d) de la punctul 10 se elimină; |
| --- | --- | --- |

(d)

(d)

litera (d) de la punctul 10 se elimină;

litera (d) de la punctul 10 se elimină;

| | (e) | la punctul (13) se introduce următoarea literă: |
| --- | --- | --- |

(e)

(e)

la punctul (13) se introduce următoarea literă:

la punctul (13) se introduce următoarea literă:

| | | „(aa) | Orice demolare a proiectelor menționate în anexa I sau în prezenta anexă, care pot avea un impact negativ semnificativ asupra mediului;”. |
| --- | --- | --- | --- |

„(aa)

„(aa)

Orice demolare a proiectelor menționate în anexa I sau în prezenta anexă, care pot avea un impact negativ semnificativ asupra mediului;”.

Orice demolare a proiectelor menționate în anexa I sau în prezenta anexă, care pot avea un impact negativ semnificativ asupra mediului;”.

Amendamentul 81

Amendamentul 81

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Anexă – punctul 1

Anexă – punctul 1

Directiva 2011/92/UE

Anexa II.A

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| ANEXA II.A – INFORMAȚII MENȚIONATE LA ARTICOLUL 4 ALINEATUL (3) | ANEXA II.A – INFORMAȚII MENȚIONATE LA ARTICOLUL 4 ALINEATUL (3)
  (REZUMATUL INFORMAȚIILOR FURNIZATE DE INIȚIATOR CU PRIVIRE LA PROIECTELE ENUMERATE ÎN ANEXA II) |
| 1. | O descriere a proiectului, care să cuprindă
  , în special
  : |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

ANEXA II.A – INFORMAȚII MENȚIONATE LA ARTICOLUL 4 ALINEATUL (3)

ANEXA II.A – INFORMAȚII MENȚIONATE LA ARTICOLUL 4 ALINEATUL (3)
  (REZUMATUL INFORMAȚIILOR FURNIZATE DE INIȚIATOR CU PRIVIRE LA PROIECTELE ENUMERATE ÎN ANEXA II)

(REZUMATUL INFORMAȚIILOR FURNIZATE DE INIȚIATOR CU PRIVIRE LA PROIECTELE ENUMERATE ÎN ANEXA II)

1.

O descriere a proiectului, care să cuprindă
  , în special
  :

, în special

| 1. | O descriere a proiectului, care să cuprindă: |
| --- | --- |

1.

O descriere a proiectului, care să cuprindă:

| | (a) | o descriere a caracteristicilor fizice ale întregului proiect, inclusiv, dacă este cazul, a părții sale subterane, în cursul fazelor de construcție
  și
  funcționare; |
| --- | --- | --- |

(a)

o descriere a caracteristicilor fizice ale întregului proiect, inclusiv, dacă este cazul, a părții sale subterane, în cursul fazelor de construcție
  și
  funcționare;

subterane

și

| | (a) | o descriere a caracteristicilor fizice ale întregului proiect, inclusiv, dacă este cazul, a părții sale din subsol

  și subterane
  , în cursul fazelor de construcție, funcționare
  și demolare
  ; |
| --- | --- | --- |

(a)

o descriere a caracteristicilor fizice ale întregului proiect, inclusiv, dacă este cazul, a părții sale din subsol

  și subterane
  , în cursul fazelor de construcție, funcționare
  și demolare
  ;

din subsol

și subterane

și demolare

| | (b) | o descriere a amplasării proiectului, acordându-se o atenție specială sensibilității ecologice a zonelor geografice susceptibile de a fi afectate. |
| --- | --- | --- |

(b)

o descriere a amplasării proiectului, acordându-se o atenție specială sensibilității ecologice a zonelor geografice susceptibile de a fi afectate.

| | (b) | o descriere a amplasării proiectului, acordându-se o atenție specială sensibilității ecologice a zonelor geografice susceptibile de a fi afectate. |
| --- | --- | --- |

(b)

o descriere a amplasării proiectului, acordându-se o atenție specială sensibilității ecologice a zonelor geografice susceptibile de a fi afectate.

| 2. | O descriere a aspectelor de mediu susceptibile de a fi afectate în mod semnificativ de proiectul propus. |
| --- | --- |

2.

O descriere a aspectelor de mediu susceptibile de a fi afectate în mod semnificativ de proiectul propus.

| 2. | O descriere a aspectelor de mediu susceptibile de a fi afectate în mod semnificativ de proiectul propus. |
| --- | --- |

2.

O descriere a aspectelor de mediu susceptibile de a fi afectate în mod semnificativ de proiectul propus.

| 3. | O descriere a efectelor semnificative probabile asupra mediului ale proiectul propus
  și
  care rezultă din: |
| --- | --- |

3.

O descriere a efectelor semnificative probabile asupra mediului ale proiectul propus
  și
  care rezultă din:

și

| 3. | O descriere a efectelor semnificative probabile asupra mediului ale proiectul propus
  , inclusiv a riscurilor pentru sănătatea populației implicate și a efectelor asupra peisajului și a patrimoniului cultural
  , care rezultă din: |
| --- | --- |

3.

O descriere a efectelor semnificative probabile asupra mediului ale proiectul propus
  , inclusiv a riscurilor pentru sănătatea populației implicate și a efectelor asupra peisajului și a patrimoniului cultural
  , care rezultă din:

, inclusiv a riscurilor pentru sănătatea populației implicate și a efectelor asupra peisajului și a patrimoniului cultural

| | (a) | reziduurile și emisiile preconizate, precum și eliminarea deșeurilor; |
| --- | --- | --- |

(a)

reziduurile și emisiile preconizate, precum și eliminarea deșeurilor;

| | (a) | reziduurile și emisiile preconizate, precum și eliminarea deșeurilor
  , dacă este cazul
  ; |
| --- | --- | --- |

(a)

reziduurile și emisiile preconizate, precum și eliminarea deșeurilor
  , dacă este cazul
  ;

, dacă este cazul

| | (b) | utilizarea resurselor naturale, în special a solului, a terenurilor, a apei și a biodiversității, inclusiv schimbările hidromorfologice. |
| --- | --- | --- |

(b)

utilizarea resurselor naturale, în special a solului, a terenurilor, a apei și a biodiversității, inclusiv schimbările hidromorfologice.

| | (b) | utilizarea resurselor naturale, în special a solului, a terenurilor, a apei și a biodiversității (inclusiv schimbările hidromorfologice). |
| --- | --- | --- |

(b)

utilizarea resurselor naturale, în special a solului, a terenurilor, a apei și a biodiversității (inclusiv schimbările hidromorfologice).

| 4. | O descriere a măsurilor avute în vedere pentru evitarea, prevenirea sau reducerea
  oricăror efecte
  negative semnificative asupra mediului. |
| --- | --- |

4.

O descriere a măsurilor avute în vedere pentru evitarea, prevenirea sau reducerea
  oricăror efecte
  negative semnificative asupra mediului.

oricăror efecte

| 4. | O descriere a măsurilor avute în vedere pentru evitarea, prevenirea sau reducerea
  efectelor
  negative semnificative asupra mediului
  , în special în cazul în care sunt considerate ireversibile
  . |
| --- | --- |

4.

O descriere a măsurilor avute în vedere pentru evitarea, prevenirea sau reducerea
  efectelor
  negative semnificative asupra mediului
  , în special în cazul în care sunt considerate ireversibile
  .

efectelor

, în special în cazul în care sunt considerate ireversibile

Amendamentul 124

Amendamentul 124

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Anexă – punctul 2

Anexă – punctul 2

Directiva 2011/92/UE

Anexa III – punctul 2 – litera c – subpunctul ii

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (ii) | zone costiere; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ii)

zone costiere;

| (ii) | zone costiere
  și mediul marin
  ; |
| --- | --- |

(ii)

zone costiere
  și mediul marin
  ;

și mediul marin

Amendamentele 83 şi 129/REV

Amendamentele 83 şi 129/REV

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Anexă – punctul 2

Anexă – punctul 2

Directiva 2011/92/UE

Anexa IV

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| ANEXA IV – INFORMAȚII MENȚIONATE LA ARTICOLUL 5 ALINEATUL (1) | ANEXA IV– INFORMAȚII MENȚIONATE LA ARTICOLUL 5 ALINEATUL (1)
  (INFORMAȚII CARE TREBUIE FURNIZATE DE INIȚIATORUL PROIECTULUI ÎN RAPORTUL DE MEDIU) |
| 1. | Descrierea proiectului, care să cuprindă, în special: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

ANEXA IV – INFORMAȚII MENȚIONATE LA ARTICOLUL 5 ALINEATUL (1)

ANEXA IV– INFORMAȚII MENȚIONATE LA ARTICOLUL 5 ALINEATUL (1)
  (INFORMAȚII CARE TREBUIE FURNIZATE DE INIȚIATORUL PROIECTULUI ÎN RAPORTUL DE MEDIU)

(INFORMAȚII CARE TREBUIE FURNIZATE DE INIȚIATORUL PROIECTULUI ÎN RAPORTUL DE MEDIU)

1.

Descrierea proiectului, care să cuprindă, în special:

| 1. | Descrierea proiectului, care să cuprindă, în special: |
| --- | --- |

1.

Descrierea proiectului, care să cuprindă, în special:

| | (-a) | o descriere a locului unde este amplasat proiectului; |
| --- | --- | --- |

(-a)

(-a)

o descriere a locului unde este amplasat proiectului;

o descriere a locului unde este amplasat proiectului;

| | (a) | o descriere a caracteristicilor fizice ale întregului proiect, inclusiv, dacă este cazul, a părții sale subterane, precum și cerințele privind utilizarea apei și a terenurilor în cursul fazelor de construcție
  și
  funcționare; |
| --- | --- | --- |

(a)

o descriere a caracteristicilor fizice ale întregului proiect, inclusiv, dacă este cazul, a părții sale subterane, precum și cerințele privind utilizarea apei și a terenurilor în cursul fazelor de construcție
  și
  funcționare;

și

| | (a) | o descriere a caracteristicilor fizice ale întregului proiect, inclusiv, dacă este cazul, a părții sale subterane, precum și cerințele privind utilizarea apei și a terenurilor în cursul fazelor de construcție, funcționare
  și, dacă este cazul, demolare
  ; |
| --- | --- | --- |

(a)

o descriere a caracteristicilor fizice ale întregului proiect, inclusiv, dacă este cazul, a părții sale subterane, precum și cerințele privind utilizarea apei și a terenurilor în cursul fazelor de construcție, funcționare
  și, dacă este cazul, demolare
  ;

și, dacă este cazul, demolare

| | (aa) | o descriere a costurilor pentru energie, a costurilor pentru reciclarea deșeurilor provenite din demolări și a consumului de resurse naturale suplimentare atunci când este realizat un proiect de demolare; |
| --- | --- | --- |

(aa)

(aa)

o descriere a costurilor pentru energie, a costurilor pentru reciclarea deșeurilor provenite din demolări și a consumului de resurse naturale suplimentare atunci când este realizat un proiect de demolare;

o descriere a costurilor pentru energie, a costurilor pentru reciclarea deșeurilor provenite din demolări și a consumului de resurse naturale suplimentare atunci când este realizat un proiect de demolare;

| | (b) | o descriere a principalelor caracteristici ale proceselor de producție, de exemplu natura și cantitatea materialelor, resursele energetice și naturale utilizate (inclusiv apa, terenurile, solul și biodiversitatea); |
| --- | --- | --- |

(b)

o descriere a principalelor caracteristici ale proceselor de producție, de exemplu natura și cantitatea materialelor, resursele energetice și naturale utilizate (inclusiv apa, terenurile, solul și biodiversitatea);

| | (b) | o descriere a principalelor caracteristici ale proceselor de producție, de exemplu natura și cantitatea materialelor, resursele energetice și naturale utilizate (inclusiv apa, terenurile, solul și biodiversitatea); |
| --- | --- | --- |

(b)

o descriere a principalelor caracteristici ale proceselor de producție, de exemplu natura și cantitatea materialelor, resursele energetice și naturale utilizate (inclusiv apa, terenurile, solul și biodiversitatea);

| | (c) | o estimare, în funcție de tip și cantitate, a reziduurilor și emisiilor preconizate (poluarea apei, aerului, solului și subsolului, zgomot, vibrații, lumină, căldură, radiații etc.), rezultate din funcționarea proiectului propus. |
| --- | --- | --- |

(c)

o estimare, în funcție de tip și cantitate, a reziduurilor și emisiilor preconizate (poluarea apei, aerului, solului și subsolului, zgomot, vibrații, lumină, căldură, radiații etc.), rezultate din funcționarea proiectului propus.

| | (c) | o estimare, în funcție de tip și cantitate, a reziduurilor și emisiilor preconizate (poluarea apei, aerului, solului și subsolului, zgomot, vibrații, lumină, căldură, radiații etc.), rezultate din funcționarea proiectului propus. |
| --- | --- | --- |

(c)

o estimare, în funcție de tip și cantitate, a reziduurilor și emisiilor preconizate (poluarea apei, aerului, solului și subsolului, zgomot, vibrații, lumină, căldură, radiații etc.), rezultate din funcționarea proiectului propus.

| 2. | O descriere a aspectelor tehnice, de amplasare și a altor aspecte (de exemplu, în termeni de concepere, capacitate tehnică, dimensiune și anvergură a proiectului) ale alternativelor avute în vedere
  , inclusiv identificarea celei care are cel mai redus impact asupra mediului
  , precum și indicarea principalelor motive care stau la baza alegerii făcute
  , ținând seama de efectele asupra mediului
  . |
| --- | --- |

2.

O descriere a aspectelor tehnice, de amplasare și a altor aspecte (de exemplu, în termeni de concepere, capacitate tehnică, dimensiune și anvergură a proiectului) ale alternativelor avute în vedere
  , inclusiv identificarea celei care are cel mai redus impact asupra mediului
  , precum și indicarea principalelor motive care stau la baza alegerii făcute
  , ținând seama de efectele asupra mediului
  .

, inclusiv identificarea celei care are cel mai redus impact asupra mediului

, ținând seama de efectele asupra mediului

| 2. | O descriere a aspectelor tehnice, de amplasare și a altor aspecte (de exemplu, în termeni de concepere, capacitate tehnică, dimensiune și anvergură a proiectului) ale alternativelor
  rezonabile
  avute în vedere
  de către inițiatorul proiectului, care sunt relevante pentru proiectul propus și caracteristicile sale specifice
  , precum și indicarea principalelor motive care stau la baza alegerii făcute. |
| --- | --- |

2.

O descriere a aspectelor tehnice, de amplasare și a altor aspecte (de exemplu, în termeni de concepere, capacitate tehnică, dimensiune și anvergură a proiectului) ale alternativelor
  rezonabile
  avute în vedere
  de către inițiatorul proiectului, care sunt relevante pentru proiectul propus și caracteristicile sale specifice
  , precum și indicarea principalelor motive care stau la baza alegerii făcute.

rezonabile

de către inițiatorul proiectului, care sunt relevante pentru proiectul propus și caracteristicile sale specifice

| 3. | O descriere a aspectelor relevante ale stării
  existente
  a mediului și evoluția sa probabilă în cazul în care proiectul nu este implementat
  (scenariu de bază)
  . Această descriere ar trebui să se refere la orice probleme de mediu existente, relevante pentru proiect, printre care în special cele legate de eventuale zone de importanță ecologică deosebită și de utilizarea resurselor naturale. |
| --- | --- |

3.

O descriere a aspectelor relevante ale stării
  existente
  a mediului și evoluția sa probabilă în cazul în care proiectul nu este implementat
  (scenariu de bază)
  . Această descriere ar trebui să se refere la orice probleme de mediu existente, relevante pentru proiect, printre care în special cele legate de eventuale zone de importanță ecologică deosebită și de utilizarea resurselor naturale.

existente

(scenariu de bază)

| 3. | O descriere a aspectelor relevante ale stării
  curente
  a mediului
  (scenariu de bază)
  și evoluția sa probabilă în cazul în care proiectul nu este implementat
  , unde schimbările naturale sau sociale comparativ cu scenariul de bază se pot prevedea în mod rezonabil
  . Această descriere ar trebui să se refere la orice probleme de mediu existente, relevante pentru proiect, printre care în special cele legate de eventuale zone de importanță ecologică deosebită și de utilizarea resurselor naturale. |
| --- | --- |

3.

O descriere a aspectelor relevante ale stării
  curente
  a mediului
  (scenariu de bază)
  și evoluția sa probabilă în cazul în care proiectul nu este implementat
  , unde schimbările naturale sau sociale comparativ cu scenariul de bază se pot prevedea în mod rezonabil
  . Această descriere ar trebui să se refere la orice probleme de mediu existente, relevante pentru proiect, printre care în special cele legate de eventuale zone de importanță ecologică deosebită și de utilizarea resurselor naturale.

curente

(scenariu de bază)

, unde schimbările naturale sau sociale comparativ cu scenariul de bază se pot prevedea în mod rezonabil

| 4. | O descriere a
  aspectelor
  de mediu
  susceptibile
  de a fi afectate în mod semnificativ de proiectul propus, inclusiv, în special, populația, sănătatea umană, fauna, flora, biodiversitatea, terenurile (ocuparea terenurilor), solul (materia organică, eroziunea, tasarea, impermeabilizarea), apa (cantitatea și calitatea), aerul, factorii climatici,
  schimbările climatice
  (emisii de gaze cu efect de seră, provenind inclusiv din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură, potențialul de atenuare, impacturile relevante pentru adaptare, dacă proiectul ține seama de riscurile asociate schimbărilor climatice), bunurile materiale, patrimoniul cultural, inclusiv cel arhitectural și cel arheologic, peisajul; această descriere ar trebui să includă atât interrelația dintre factorii de mai sus, cât și nivelul de expunere, vulnerabilitate și reziliență al factorilor de mai sus la riscurile de dezastre naturale și antropice. |
| --- | --- |

4.

O descriere a
  aspectelor
  de mediu
  susceptibile
  de a fi afectate în mod semnificativ de proiectul propus, inclusiv, în special, populația, sănătatea umană, fauna, flora, biodiversitatea, terenurile (ocuparea terenurilor), solul (materia organică, eroziunea, tasarea, impermeabilizarea), apa (cantitatea și calitatea), aerul, factorii climatici,
  schimbările climatice
  (emisii de gaze cu efect de seră, provenind inclusiv din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură, potențialul de atenuare, impacturile relevante pentru adaptare, dacă proiectul ține seama de riscurile asociate schimbărilor climatice), bunurile materiale, patrimoniul cultural, inclusiv cel arhitectural și cel arheologic, peisajul; această descriere ar trebui să includă atât interrelația dintre factorii de mai sus, cât și nivelul de expunere, vulnerabilitate și reziliență al factorilor de mai sus la riscurile de dezastre naturale și antropice.

aspectelor

susceptibile

schimbările climatice

| 4. | O descriere a
  factorilor
  de mediu
  susceptibili
  de a fi afectați în mod semnificativ de proiectul propus, inclusiv, în special, populația, sănătatea umană, fauna, flora, biodiversitatea
  prin fauna şi flora sa
  , terenurile (ocuparea terenurilor), solul (materia organică, eroziunea, tasarea, impermeabilizarea), apa (cantitatea și calitatea), aerul, factorii climatici,
  clima
  (emisii de gaze cu efect de seră, provenind inclusiv din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură, potențialul de atenuare, impacturile relevante pentru adaptare, dacă proiectul ține seama de riscurile asociate schimbărilor climatice), bunurile materiale, patrimoniul cultural, inclusiv cel arhitectural și cel arheologic, peisajul; această descriere ar trebui să includă atât interrelația dintre factorii de mai sus, cât și nivelul de expunere, vulnerabilitate și reziliență al factorilor de mai sus la riscurile de dezastre naturale și antropice. |
| --- | --- |

4.

O descriere a
  factorilor
  de mediu
  susceptibili
  de a fi afectați în mod semnificativ de proiectul propus, inclusiv, în special, populația, sănătatea umană, fauna, flora, biodiversitatea
  prin fauna şi flora sa
  , terenurile (ocuparea terenurilor), solul (materia organică, eroziunea, tasarea, impermeabilizarea), apa (cantitatea și calitatea), aerul, factorii climatici,
  clima
  (emisii de gaze cu efect de seră, provenind inclusiv din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură, potențialul de atenuare, impacturile relevante pentru adaptare, dacă proiectul ține seama de riscurile asociate schimbărilor climatice), bunurile materiale, patrimoniul cultural, inclusiv cel arhitectural și cel arheologic, peisajul; această descriere ar trebui să includă atât interrelația dintre factorii de mai sus, cât și nivelul de expunere, vulnerabilitate și reziliență al factorilor de mai sus la riscurile de dezastre naturale și antropice.

factorilor

susceptibili

prin fauna şi flora sa

clima

| 5. | O descriere a efectelor semnificative pe care proiectul propus le poate avea asupra mediului și care rezultă, inter alia, din: |
| --- | --- |

5.

O descriere a efectelor semnificative pe care proiectul propus le poate avea asupra mediului și care rezultă, inter alia, din:

| 5. | O descriere a efectelor semnificative pe care proiectul propus le poate avea asupra mediului și care rezultă, inter alia, din: |
| --- | --- |

5.

O descriere a efectelor semnificative pe care proiectul propus le poate avea asupra mediului și care rezultă, inter alia, din:

| | (a) | existența proiectului; |
| --- | --- | --- |

(a)

existența proiectului;

| | (a) | existența proiectului; |
| --- | --- | --- |

(a)

existența proiectului;

| | (b) | utilizarea resurselor naturale, în special a terenurilor, a solului, a apei, a biodiversității
  și a serviciilor ecosistemice pe care aceasta le furnizează, având în vedere, pe cât posibil, disponibilitatea acestor resurse și condițiile climatice în schimbare
  ; |
| --- | --- | --- |

(b)

utilizarea resurselor naturale, în special a terenurilor, a solului, a apei, a biodiversității
  și a serviciilor ecosistemice pe care aceasta le furnizează, având în vedere, pe cât posibil, disponibilitatea acestor resurse și condițiile climatice în schimbare
  ;

și a serviciilor ecosistemice pe care aceasta le furnizează, având în vedere, pe cât posibil, disponibilitatea acestor resurse și condițiile climatice în schimbare

| | (b) | utilizarea resurselor naturale, în special a terenurilor, a solului, a apei, a biodiversității
  , inclusiv a faunei și a florei
  ; |
| --- | --- | --- |

(b)

utilizarea resurselor naturale, în special a terenurilor, a solului, a apei, a biodiversității
  , inclusiv a faunei și a florei
  ;

, inclusiv a faunei și a florei

| | (c) | emisia de poluanți, zgomot, vibrații, lumină, căldură și radiații, crearea de efecte nocive și eliminarea deșeurilor; |
| --- | --- | --- |

(c)

emisia de poluanți, zgomot, vibrații, lumină, căldură și radiații, crearea de efecte nocive și eliminarea deșeurilor;

| | (c) | emisia de poluanți, zgomot, vibrații, lumină, căldură și radiații, crearea de efecte nocive și eliminarea deșeurilor; |
| --- | --- | --- |

(c)

emisia de poluanți, zgomot, vibrații, lumină, căldură și radiații, crearea de efecte nocive și eliminarea deșeurilor;

| | (d) | riscurile pentru sănătatea umană, pentru patrimoniul cultural sau pentru mediu (de exemplu, din cauza unor accidente sau dezastre); |
| --- | --- | --- |

(d)

riscurile pentru sănătatea umană, pentru patrimoniul cultural sau pentru mediu (de exemplu, din cauza unor accidente sau dezastre);

| | (d) | riscurile pentru sănătatea umană, pentru patrimoniul cultural sau pentru mediu (de exemplu, din cauza unor accidente sau dezastre)
  care pot fi considerate în mod rezonabil ca fiind caracteristice naturii sale
  ; |
| --- | --- | --- |

(d)

riscurile pentru sănătatea umană, pentru patrimoniul cultural sau pentru mediu (de exemplu, din cauza unor accidente sau dezastre)
  care pot fi considerate în mod rezonabil ca fiind caracteristice naturii sale
  ;

care pot fi considerate în mod rezonabil ca fiind caracteristice naturii sale

| | (e) | cumularea efectelor cu cele ale altor proiecte și activități; |
| --- | --- | --- |

(e)

cumularea efectelor cu cele ale altor proiecte și activități;

| | (e) | cumularea efectelor cu cele ale altor proiecte și activități
  existente și/sau aprobate, în măsura în care sunt situate în zona geografică susceptibilă de a fi afectată și nu au fost construite încă sau nu sunt încă funcționale și fără obligația de a lua în considerare alte informații cu excepția celor existente sau a informațiilor puse la dispoziția publicului
  ; |
| --- | --- | --- |

(e)

cumularea efectelor cu cele ale altor proiecte și activități
  existente și/sau aprobate, în măsura în care sunt situate în zona geografică susceptibilă de a fi afectată și nu au fost construite încă sau nu sunt încă funcționale și fără obligația de a lua în considerare alte informații cu excepția celor existente sau a informațiilor puse la dispoziția publicului
  ;

existente și/sau aprobate, în măsura în care sunt situate în zona geografică susceptibilă de a fi afectată și nu au fost construite încă sau nu sunt încă funcționale și fără obligația de a lua în considerare alte informații cu excepția celor existente sau a informațiilor puse la dispoziția publicului

| | (f) | emisiile de gaze cu efect de seră, provenind inclusiv din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură; |
| --- | --- | --- |

(f)

emisiile de gaze cu efect de seră, provenind inclusiv din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură;

| | (f) | emisiile de gaze cu efect de seră, provenind inclusiv din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură; |
| --- | --- | --- |

(f)

emisiile de gaze cu efect de seră, provenind inclusiv din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură;

| | (g) | tehnologiile și substanțele folosite; |
| --- | --- | --- |

(g)

tehnologiile și substanțele folosite;

| | (g) | tehnologiile și substanțele folosite; |
| --- | --- | --- |

(g)

tehnologiile și substanțele folosite;

| | (h) | schimbări hidromorfologice. |
| --- | --- | --- |

(h)

schimbări hidromorfologice.

| | (h) | schimbări hidromorfologice. |
| --- | --- | --- |

(h)

schimbări hidromorfologice.

| | Descrierea efectelor negative semnificative probabile ar trebui să cuprindă efectele directe și eventualele efecte indirecte, secundare, cumulative, transfrontaliere, pe termen scurt, mediu și lung, permanente și temporare, pozitive și negative ale proiectului. Descrierea ar trebui să țină seama de obiectivele în materie de protecție a mediului, stabilite la nivelul UE sau al statelor membre, care sunt relevante pentru proiect. |
| --- | --- |

Descrierea efectelor negative semnificative probabile ar trebui să cuprindă efectele directe și eventualele efecte indirecte, secundare, cumulative, transfrontaliere, pe termen scurt, mediu și lung, permanente și temporare, pozitive și negative ale proiectului. Descrierea ar trebui să țină seama de obiectivele în materie de protecție a mediului, stabilite la nivelul UE sau al statelor membre, care sunt relevante pentru proiect.

| | Descrierea efectelor negative semnificative probabile ar trebui să cuprindă efectele directe și eventualele efecte indirecte, secundare, cumulative, transfrontaliere, pe termen scurt, mediu și lung, permanente și temporare, pozitive și negative ale proiectului. Descrierea ar trebui să țină seama de obiectivele în materie de protecție a mediului, stabilite la nivelul UE sau al statelor membre, care sunt relevante pentru proiect. |
| --- | --- |

Descrierea efectelor negative semnificative probabile ar trebui să cuprindă efectele directe și eventualele efecte indirecte, secundare, cumulative, transfrontaliere, pe termen scurt, mediu și lung, permanente și temporare, pozitive și negative ale proiectului. Descrierea ar trebui să țină seama de obiectivele în materie de protecție a mediului, stabilite la nivelul UE sau al statelor membre, care sunt relevante pentru proiect.

| 6. | Descrierea metodelor previzionale utilizate pentru evaluarea efectelor asupra mediului menționate la punctul 5, precum și o prezentare a principalelor incertitudini implicate și a influenței acestora asupra estimării efectelor și asupra alegerii alternativei preferate. |
| --- | --- |

6.

Descrierea metodelor previzionale utilizate pentru evaluarea efectelor asupra mediului menționate la punctul 5, precum și o prezentare a principalelor incertitudini implicate și a influenței acestora asupra estimării efectelor și asupra alegerii alternativei preferate.

| 6. | Descrierea metodelor previzionale utilizate pentru evaluarea efectelor asupra mediului menționate la punctul 5, precum și o prezentare a principalelor incertitudini implicate și a influenței acestora asupra estimării efectelor și asupra alegerii alternativei preferate. |
| --- | --- |

6.

Descrierea metodelor previzionale utilizate pentru evaluarea efectelor asupra mediului menționate la punctul 5, precum și o prezentare a principalelor incertitudini implicate și a influenței acestora asupra estimării efectelor și asupra alegerii alternativei preferate.

| 7. | O descriere a măsurilor avute în vedere pentru prevenirea, reducerea și
  , dacă este posibil,
  compensarea oricăror efecte negative semnificative asupra mediului menționate la punctul 5 și, dacă este cazul, o descriere a oricăror măsuri de monitorizare propuse, inclusiv pregătirea unei analize postproiect a efectelor negative asupra mediului. Această descriere tr ebuie să explice în ce măsură sunt reduse sau compensate efectele negative semnificative și trebuie să se refere atât la etapa de construcție, cât și la cea de funcționare. |
| --- | --- |

7.

O descriere a măsurilor avute în vedere pentru prevenirea, reducerea și
  , dacă este posibil,
  compensarea oricăror efecte negative semnificative asupra mediului menționate la punctul 5 și, dacă este cazul, o descriere a oricăror măsuri de monitorizare propuse, inclusiv pregătirea unei analize postproiect a efectelor negative asupra mediului. Această descriere tr ebuie să explice în ce măsură sunt reduse sau compensate efectele negative semnificative și trebuie să se refere atât la etapa de construcție, cât și la cea de funcționare.

, dacă este posibil,

trebuie

| 7. | O descriere a măsurilor avute în vedere
  , în mod prioritar,
  pentru prevenirea, reducerea și,
  în ultimă instanță
  ,
  pentru
  compensarea oricăror efecte negative semnificative asupra mediului menționate la punctul 5 și, dacă este cazul, o descriere a oricăror măsuri de monitorizare propuse, inclusiv pregătirea unei analize postproiect a efectelor negative asupra mediului. Această descriere ar trebui să explice în ce măsură sunt
  prevenite,
  reduse sau compensate efectele negative semnificative și ar trebui să se refere atât la etapa de construcție, cât și la cea de funcționare. |
| --- | --- |

7.

O descriere a măsurilor avute în vedere
  , în mod prioritar,
  pentru prevenirea, reducerea și,
  în ultimă instanță
  ,
  pentru
  compensarea oricăror efecte negative semnificative asupra mediului menționate la punctul 5 și, dacă este cazul, o descriere a oricăror măsuri de monitorizare propuse, inclusiv pregătirea unei analize postproiect a efectelor negative asupra mediului. Această descriere ar trebui să explice în ce măsură sunt
  prevenite,
  reduse sau compensate efectele negative semnificative și ar trebui să se refere atât la etapa de construcție, cât și la cea de funcționare.

, în mod prioritar,

în ultimă instanță

pentru

prevenite,

ar trebui

| 8. | O evaluare a riscurilor de dezastre naturale și antropice, precum și a riscurilor de accidente la care proiectul ar putea fi vulnerabil și, dacă este cazul, o descriere a măsurilor avute în vedere pentru prevenirea acestor riscuri, precum și măsuri privind gradul de pregătire și de reacție în situații de urgență (de exemplu, măsuri prevăzute de
  Directiva 96/82/CE, astfel cum a fost modificată
  ). |
| --- | --- |

8.

O evaluare a riscurilor de dezastre naturale și antropice, precum și a riscurilor de accidente la care proiectul ar putea fi vulnerabil și, dacă este cazul, o descriere a măsurilor avute în vedere pentru prevenirea acestor riscuri, precum și măsuri privind gradul de pregătire și de reacție în situații de urgență (de exemplu, măsuri prevăzute de
  Directiva 96/82/CE, astfel cum a fost modificată
  ).

Directiva 96/82/CE, astfel cum a fost modificată

| 8. | O evaluare a riscurilor de dezastre naturale și antropice
  probabile
  , precum și a riscurilor de accidente la care proiectul ar putea fi vulnerabil și, dacă este cazul, o descriere a măsurilor avute în vedere pentru prevenirea acestor riscuri, precum și măsuri privind gradul de pregătire și de reacție în situații de urgență (de exemplu, măsuri prevăzute de
  Directiva 2012/18/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 iulie 2012 privind controlul pericolelor de accidente majore care implică substanțe periculoase sau de cerințele introduse de alte acte legislative sau convenții internaționale ale Uniunii
  ). |
| --- | --- |

8.

O evaluare a riscurilor de dezastre naturale și antropice
  probabile
  , precum și a riscurilor de accidente la care proiectul ar putea fi vulnerabil și, dacă este cazul, o descriere a măsurilor avute în vedere pentru prevenirea acestor riscuri, precum și măsuri privind gradul de pregătire și de reacție în situații de urgență (de exemplu, măsuri prevăzute de
  Directiva 2012/18/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 iulie 2012 privind controlul pericolelor de accidente majore care implică substanțe periculoase sau de cerințele introduse de alte acte legislative sau convenții internaționale ale Uniunii
  ).

probabile

Directiva 2012/18/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 iulie 2012 privind controlul pericolelor de accidente majore care implică substanțe periculoase sau de cerințele introduse de alte acte legislative sau convenții internaționale ale Uniunii

| 9. | Un rezumat netehnic al informațiilor furnizate în baza rubricilor menționate anterior. |
| --- | --- |

9.

Un rezumat netehnic al informațiilor furnizate în baza rubricilor menționate anterior.

| 9. | Un rezumat netehnic al informațiilor furnizate în baza rubricilor menționate anterior. |
| --- | --- |

9.

Un rezumat netehnic al informațiilor furnizate în baza rubricilor menționate anterior.

| 10. | O mențiune a eventualelor dificultăți (deficiențe tehnice sau lipsa cunoștințelor practice) întâlnite de către inițiatorul proiectului în compilarea informațiilor necesare și a surselor utilizate pentru descrierile și evaluările realizate, precum și o prezentare a principalelor incertitudini implicate și a influenței lor asupra estimării efectelor și asupra alegerii alternativei preferate. |
| --- | --- |

10.

O mențiune a eventualelor dificultăți (deficiențe tehnice sau lipsa cunoștințelor practice) întâlnite de către inițiatorul proiectului în compilarea informațiilor necesare și a surselor utilizate pentru descrierile și evaluările realizate, precum și o prezentare a principalelor incertitudini implicate și a influenței lor asupra estimării efectelor și asupra alegerii alternativei preferate.

| 10. | O mențiune a eventualelor dificultăți (deficiențe tehnice sau lipsa cunoștințelor practice) întâlnite de către inițiatorul proiectului în compilarea informațiilor necesare și a surselor utilizate pentru descrierile și evaluările realizate, precum și o prezentare a principalelor incertitudini implicate și a influenței lor asupra estimării efectelor și asupra alegerii alternativei preferate. |
| --- | --- |

10.

O mențiune a eventualelor dificultăți (deficiențe tehnice sau lipsa cunoștințelor practice) întâlnite de către inițiatorul proiectului în compilarea informațiilor necesare și a surselor utilizate pentru descrierile și evaluările realizate, precum și o prezentare a principalelor incertitudini implicate și a influenței lor asupra estimării efectelor și asupra alegerii alternativei preferate.

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă spre reexaminare comisiei competente în conformitate cu articolul 57 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul de procedură (A7-0277/2013).

1

(2)  

  JO L 316, 14.11.2012, p.12.

2

JO L 316, 14.11.2012, p.12.

(3)  

  JO L 206, 22.07.92, p.7.

3

JO L 206, 22.07.92, p.7.

(4)  
  Decizia 2005/370/CE a Consiliului din 17 februarie 2005 (JO L 124, 17.5.2005, p. 1).

4

Decizia 2005/370/CE a Consiliului din 17 februarie 2005 (JO L 124, 17.5.2005, p. 1).

(*)  
  Numărul, data și titlul Regulamentului de instituire a mecanismului Conectarea Europei (2011/0302(COD)).

*

Numărul, data și titlul Regulamentului de instituire a mecanismului Conectarea Europei (2011/0302(COD)).

(**)  
  24 de luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

**

24 de luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

---

10 octombrie 2013

| 19.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 181/212 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 181/212

---

P7_TA(2013)0415

Participarea Iordaniei la programele Uniunii ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 octombrie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea unui protocol la Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Regatul Hașemit al Iordaniei, pe de altă parte, referitor la un acord-cadru între Uniunea Europeană și Regatul Hașemit al Iordaniei privind principiile generale de participare a Regatului Hașemit al Iordaniei la programele Uniunii [12138/2012 – C7-0008/2013 – 2012/0108(NLE)]

(Procedura de aprobare)

(2016/C 181/31)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (12138/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (12138/2012),

| — | având în vedere proiectul de protocol la Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Regatul Hașemit al Iordaniei, pe de altă parte, referitor la un acord-cadru între Uniunea Europeană și Regatul Hașemit al Iordaniei privind principiile generale de participare a Regatului Hașemit al Iordaniei la programele Uniunii (12135/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de protocol la Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Regatul Hașemit al Iordaniei, pe de altă parte, referitor la un acord-cadru între Uniunea Europeană și Regatul Hașemit al Iordaniei privind principiile generale de participare a Regatului Hașemit al Iordaniei la programele Uniunii (12135/2012),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 217 coroborat cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și cu articolul 218 alineatul (8) primul paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0008/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 217 coroborat cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și cu articolul 218 alineatul (8) primul paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0008/2013),

| — | având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri externe (A7-0305/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri externe (A7-0305/2013),

| 1. | aprobă încheierea protocolului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea protocolului;

| 2. | subliniază că este important să se continue promovarea cooperării strânse și a dialogului cu Regatul Hașemit al Iordaniei în cadrul politicii europene de vecinătate, precum și să se promoveze dialogul politic și economic dintre Uniune și Iordania; |
| --- | --- |

2.

subliniază că este important să se continue promovarea cooperării strânse și a dialogului cu Regatul Hașemit al Iordaniei în cadrul politicii europene de vecinătate, precum și să se promoveze dialogul politic și economic dintre Uniune și Iordania;

| 3. | reamintește că, în conformitate cu estimările realizate de autoritățile iordaniene, peste 500 000 de sirieni s-au refugiat în Iordania, criza din Siria având un impact puternic asupra economiei și a bugetului Iordaniei din cauza resurselor financiare necesare pentru a acorda ajutor umanitar refugiaților; regretă totuși că granița cu Iordania a fost închisă pentru refugiații palestinieni din Siria începând cu luna august 2012; |
| --- | --- |

3.

reamintește că, în conformitate cu estimările realizate de autoritățile iordaniene, peste 500 000 de sirieni s-au refugiat în Iordania, criza din Siria având un impact puternic asupra economiei și a bugetului Iordaniei din cauza resurselor financiare necesare pentru a acorda ajutor umanitar refugiaților; regretă totuși că granița cu Iordania a fost închisă pentru refugiații palestinieni din Siria începând cu luna august 2012;

| 4. | subliniază, prin urmare, importanța acordării unui sprijin financiar, tehnic și umanitar corespunzător Iordaniei; |
| --- | --- |

4.

subliniază, prin urmare, importanța acordării unui sprijin financiar, tehnic și umanitar corespunzător Iordaniei;

| 5. | apreciază foarte mult devotamentul Majestății Sale Regele Abdullah al II-lea al Iordaniei în promovarea unui proces amplu de reforme pentru Iordania și poporul său; subliniază importanța obținerii unor rezultate sustenabile prin intermediul acestor reforme, în special în ceea ce privește justiția socială; |
| --- | --- |

5.

apreciază foarte mult devotamentul Majestății Sale Regele Abdullah al II-lea al Iordaniei în promovarea unui proces amplu de reforme pentru Iordania și poporul său; subliniază importanța obținerii unor rezultate sustenabile prin intermediul acestor reforme, în special în ceea ce privește justiția socială;

| 6. | salută și sprijină, în același timp, rolul proactiv și constructiv al Iordaniei în calitate de mediator în eforturile sale de a identifica soluții durabile pentru diversele conflicte din Orientul Mijlociu; |
| --- | --- |

6.

salută și sprijină, în același timp, rolul proactiv și constructiv al Iordaniei în calitate de mediator în eforturile sale de a identifica soluții durabile pentru diversele conflicte din Orientul Mijlociu;

| 7. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Regatului Hașemit al Iordaniei. |
| --- | --- |

7.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Regatului Hașemit al Iordaniei.

---

| 19.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 181/213 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 181/213

---

P7_TA(2013)0416

Sistemul european de supraveghere a frontierelor (EUROSUR) ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 octombrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Sistemului european de supraveghere a frontierelor (EUROSUR) (COM(2011)0873 – C7-0506/2011 – 2011/0427(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 181/32)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0873), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0873),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 77 alineatul (2) litera (d) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0506/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 77 alineatul (2) litera (d) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0506/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul motivat prezentat de către Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat prezentat de către Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 14 iunie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 14 iunie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru bugete (A7-0232/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru bugete (A7-0232/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | aprobă declarația sa, anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

aprobă declarația sa, anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

P7_TC1-COD(2011)0427

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 octombrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Sistemului european de supraveghere a frontierelor (Eurosur)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1052/2013.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Declarația Parlamentului European

Parlamentul European subliniază că instituțiile UE ar trebui să se străduiască să utilizeze în actele legislative terminologia adecvată neutră atunci când abordează tema resortisanților unor țări terțe a căror prezență pe teritoriul statelor membre nu a fost sau nu mai este autorizată de autoritățile statelor membre. În astfel de cazuri, instituțiile UE ar trebui să evite folosirea cuvântului „ilegal” atunci când poate fi găsită o formulare alternativă, iar în toate cazurile, cu referire la persoane ar trebui utilizată sintagma „migranți aflați în situație nereglementară”.

---

| 19.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 181/214 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 181/214

---

P7_TA(2013)0417

Bateriile și acumulatorii portabili care conțin cadmiu ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 octombrie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2006/66/CE privind bateriile și acumulatorii și deșeurile de baterii și acumulatori, în ceea ce privește introducerea pe piață a bateriilor și acumulatorilor portabili care conțin cadmiu și sunt destinați utilizării în uneltele electrice fără fir (COM(2012)0136 – C7-0087/2012 – 2012/0066(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 181/33)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2012)0136), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2012)0136),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 192 alineatul (1) și articolul 114 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0087/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 192 alineatul (1) și articolul 114 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0087/2012),

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice referitor la utilizarea actelor delegate şi privind temeiul juridic propus, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice referitor la utilizarea actelor delegate şi privind temeiul juridic propus,

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) şi articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) şi articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 24 mai 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 24 mai 2012 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 14 iunie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 14 iunie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 și articolul 37 din Regulamentul său de procedură; |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 și articolul 37 din Regulamentul său de procedură;

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0131/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0131/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 229, 31.7.2012, p. 140.

---

P7_TC1-COD(2012)0066

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 octombrie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2006/66/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind bateriile și acumulatorii și deșeurile de baterii și acumulatori, în ceea ce privește introducerea pe piață a bateriilor și acumulatorilor portabili care conțin cadmiu și sunt destinați utilizării în uneltele electrice fără fir și a bateriilor tip „nasture” cu conținut redus de mercur, și de abrogare a Deciziei 2009/603/CE a Comisiei

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2013/56/UE.)

---