# Euroopa Liidu C 127/2016

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 127 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 59. köide9. aprill 2016 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 127

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

59. köide9. aprill 2016

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 127/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.7649 – Varo / Argos DSE / Vitol / Carlyle / Reggeborgh) (
  1
  ) | 1 |
| 2016/C 127/02 | Mitu kaebust, mis on registreeritud viitenumbri CHAP(2015) 2880 all | 2 |
| 2016/C 127/03 | Komisjoni teatis filmidele ja muudele audiovisuaalteostele antava riigiabi kohta: kõigi liikmesriikide heakskiit pakutud asjakohastele meetmetele vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 1 | 4 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2016/C 127/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.7649 – Varo / Argos DSE / Vitol / Carlyle / Reggeborgh) (
  1
  )

1

1

2016/C 127/02

Mitu kaebust, mis on registreeritud viitenumbri CHAP(2015) 2880 all

2

2016/C 127/03

Komisjoni teatis filmidele ja muudele audiovisuaalteostele antava riigiabi kohta: kõigi liikmesriikide heakskiit pakutud asjakohastele meetmetele vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 1

4

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 127/04 | Euro vahetuskurss | 5 |
| 2016/C 127/05 | Kokkuvõte Euroopa Komisjoni otsustest, millega lubatakse kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist) (REACH)) XIV lisas (määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 64 lõike 9 kohane teatis)
   (
  1
  ) | 6 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2016/C 127/04

Euro vahetuskurss

5

2016/C 127/05

Kokkuvõte Euroopa Komisjoni otsustest, millega lubatakse kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist) (REACH)) XIV lisas (määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 64 lõike 9 kohane teatis)
   (
  1
  )

(määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 64 lõike 9 kohane teatis)

1

6

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 127/06 | Teatis ettevõtjatele — Teatavate tööstus- ja põllumajandustoodete suhtes kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsete tariifide peatamist käsitlevate taotluste uus voor | 8 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 127/07 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase registreerimistaotluse avaldamine | 9 |
| 2016/C 127/08 | Teade direktiivi 2014/25/EL artikli 35 alusel esitatud taotluse kohta — Hankija esitatud taotlus | 12 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2016/C 127/06

Teatis ettevõtjatele — Teatavate tööstus- ja põllumajandustoodete suhtes kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsete tariifide peatamist käsitlevate taotluste uus voor

8

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2016/C 127/07

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase registreerimistaotluse avaldamine

9

2016/C 127/08

Teade direktiivi 2014/25/EL artikli 35 alusel esitatud taotluse kohta — Hankija esitatud taotlus

12

---

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2016/C 127/09 | Addendum | 13 |

Parandused

2016/C 127/09

Addendum

13

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 9.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 127/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 127/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.7649 – Varo / Argos DSE / Vitol / Carlyle / Reggeborgh)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2016/C 127/01)

21. augustil 2015 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32015M7649 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32015M7649 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 9.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 127/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 127/2

---

Mitu kaebust, mis on registreeritud viitenumbri CHAP(2015) 2880 all

(2016/C 127/02)

Euroopa Komisjon on saanud hulga kaebusi piirialatöötajate väidetava diskrimineeriva maksustamise kohta Sloveenias. Komisjon on need kirjad registreerinud viitenumbri CHAP(2015) 2880 all.

Arvestades kõnealusel teemal esitatud suurt kaebuste arvu ning selleks, et tagada asjaomastele isikutele kiire vastus, kasutades samal ajal haldusressursse tõhusalt, on komisjon avaldanud kättesaamistõendi 26. veebruari 2016. aasta Euroopa Liidu Teatajas C 74, lk 26, ja internetis aadressil http://ec.europa.eu/eu_law/complaints/receipt/index_en.htm ning avaldab samamoodi oma vastuse.

1.   Kaebused

Kaebused hõlmavad väidetavat ebaproportsionaalset sissetulekute maksustamist piirialatöötajate puhul, kes elavad Sloveenias ja töötavad Austrias, mis nende sõnul rikub isikute ja töötajate vaba liikumise õigust, mis on tagatud Euroopa Liidu toimimise lepinguga (ELi toimimise leping). Kaebuse esitajad märgivad, et nad peavad tasuma täiendavalt tulumaksu Sloveenias, kuigi on juba maksnud tulumaksu Austrias. Lisaks märgivad kaebuse esitajad, et selle täiendava tulumaksukoormuse tõttu, millega ei maksustata nende kaastöötajaid teistest liikmesriikidest, on neil majanduslikult halvem olukord. Lõpuks paluvad nad komisjonil kontrollida, kas Sloveenia õigusnormid, millega reguleeritakse maksukohustuslase staatust välismaal tulu teenivate isikute puhul, on ühenduse õigusega kooskõlas, ja paluvad viia see kooskõlla teiste liikmesriikide õigusaktidega.

2.   Komisjoni edukad meetmed diskrimineerivate maksumeetmete kõrvaldamisel piirialatöötajate puhul

Esiteks tuleb märkida, et töötajate liikuvust on peetud üheks peamiseks võimaluseks suurendada majanduskasvu ja tööhõivet Euroopas. Samuti aitab see kaasa ELi majanduskasvu ja töökohtade loomise 2020. aasta strateegias ning teatises „Töövõimalusterohke majanduse taastumine” (1) sätestatud eesmärkide saavutamisele. Teises liikmesriigis tööd otsivatele isikutele on maksutõkked siiski jätkuvalt üks peamine heidutav asjaolu. Seepärast on komisjon alates 2012. aastast põhjalikult hinnanud liikmesriikide otseseid makse, et teha kindlaks, kas need seavad ebaõiglaselt halvemasse olukorda töötajad, kes elavad ühes liikmesriigis ning töötavad teises (2). Kui on tuvastatud ELi aluslepingus sätestatud vabaduste rikkumisi, on komisjon juhtinud sellele liikmesriikide ametiasutuste tähelepanu, ning kui meetmeid siseriiklike õigusaktide vastavusse viimiseks ei ole rakendatud, on algatatud rikkumismenetlused. Komisjoni meetmete tõttu on peaaegu kõigi liikmesriikide maksueeskirjad viidud vastavusse ELi õigusega ning seega on edukalt kõrvaldatud mitmed piirialatöötajate õiguste rikkumised.

3.   Otsest maksustamist käsitlevate ELi õigusaktide vähesus

Kõnealust juhtumit puudutavate kaebuste puhul märgib komisjon, et olukorda on mainitud mitmes kirjas, mille on saatnud piirialatöötajad, kes elavad Sloveenias ja töötavad Austrias. Komisjon on siiski seisukohal, et see ei kujuta endast liidu õigusega keelatud diskrimineerimist järgmistel põhjustel.

Esiteks on ELi õiguse arengu praeguses etapis vähe ELi õigusakte otsese maksustamise valdkonnas. Kuna ühtlustamist ei ole toimunud, kuulub otsene maksustamine (sh topeltmaksustamise vältimise lepingute sõlmimine ja jõustamine) liikmesriikide pädevusse. Selle pädevuse teostamisel peavad liikmesriigid aga austama Euroopa Liidu toimimise lepingust tulenevaid kohustusi, nagu neid on tõlgendanud Euroopa Liidu Kohus. Liikmesriigid ei tohi kodakondsuse alusel diskrimineerida ega põhjustada või säilitada liikmesriikide, sealhulgas enda riigi, selliste kodanike diskrimineerimist, kes kasutavad ELi toimimise lepingust tulenevaid vabadusi. Ühtlasi ei tohi kehtestada põhjendamatuid või ebaproportsionaalseid piiranguid nende vabaduste kasutamisele.

Teiseks puuduvad ELi õigusaktid, mis määraksid konkreetse maksustamise riigi, kui maksumaksja on maksualaselt seotud mitme liikmesriigiga, nagu kõnealuse olukorra puhul. Maksustamisõigused on sätestatud topeltmaksustamise vältimise lepingutes, mis on sõlmitud kahepoolselt liikmesriikide vahel. Nende lepingute kohaldamist ja tõlgendamist ei reguleerita ELi õigusaktidega. Seega jääb liikmesriikidele pädevus ja õigus määrata kindlaks kriteeriumid maksustamisõiguste teostamiseks. Tuleb lisada, et vastavalt Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktikale ei ole kahekordne maksustamine vastuolus ELi õigusega (3).

Kolmandaks kehtib rahvusvahelises maksuõiguses üldpõhimõte, et nn elukohariik (käesoleval juhul Sloveenia) maksustab tavaliselt oma residentide kogu maailmast saadud tulu, sealhulgas tulu nn allikariigist (käesoleval juhul Austria), kuid seejärel annab siseriikliku maksuvabastuse kõnealuse välismaise tulu tõttu. Seda tehakse kahel viisil: i) välismaist tulu uuesti ei maksustata (seda eiratakse täielikult, st täieliku maksuvabastuse meetod, või võetakse seda arvesse üksnes maksumäära arvutamisel, st progresseeruv maksuvabastuse meetod) või ii) võttes tulu kindlaksmääramisel arvesse riigisiseste õigusaktide kohaselt tasumisele kuuluvat maksu ja arvestades seejärel välismaal kogutud maksud maha tegelikult maksustamisele kuuluvast summast (krediidimeetod). Euroopa Liidu Kohus on kinnitanud, et mõlemad eespool nimetatud lähenemised topeltmaksustamise vältimisele on kooskõlas ELi õigusaktidega (4).

Kokkuvõttes on eespool nimetatud tulude maksustamise ühtlustamatuse tõttu ELis liikmesriikidel jätkuvalt pädevus määrata kindlaks kriteeriumid nii oma maksustamispädevuse kui ka topeltmaksustamise vältimise meetodi suhtes.

4.   Topeltmaksustamise vältimise leping Sloveenia ja Austria vahel
   (5)

Kui Sloveenia maksukohustuslane töötab Austrias, on Austrial õigus maksustada seal teenitud tulu. Kõnealuse topeltmaksustamise vältimise lepingu artikli 15 lõike 1 alusel on Sloveenia samuti säilitanud õiguse maksustada oma maksuresidentide tulu, mis teenitakse Austrias. Kuna nii Sloveenia kui ka Austria võivad maksustada palgatulu, maksustatakse seda mõlemas riigis. Topeltmaksustamist välditakse Sloveenias topeltmaksustamise vältimise lepingu artikli 24 lõikega 2, milles on sätestatud, et „kui Sloveenia resident saab tulu [...], mida käesoleva lepingu alusel võib maksustada Austrias, lubab Sloveenia tulust maha arvata summa, mis on võrdne Austrias makstud tulumaksuga”. Lisaks on topeltmaksustamise vältimise lepingus sätestatud, et topeltmaksutamise vältimiseks kasutab Sloveenia eespool selgitatud krediidimeetodit.

Seega, kui Austrias tasumisele kuuluv maks on väiksem kui vastav maks Sloveenias, peab maksumaksja alati vahe kinni maksma. Selle tulemusena maksab ta sama maksude kogusumma (Austria ja Sloveenia summeerituna), mida ta oleks pidanud maksma, kui teda maksustataks üksnes Sloveenias. Seetõttu ei ole ta halvemas majanduslikus olukorras võrreldes sellega, kui ta oleks kogu oma tulu teeninud Sloveenias. Järelikult ei ole töötajate vaba liikumise õigust rikutud.

Samuti tuleneb nii eespool nimetatud tulude maksustamise ühtlustamatusest ELis kui ka Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikast, et asjaolu, et mõned liikmesriigid on Austriaga sõlminud topeltmaksustamise vältimise lepingud, mis erinevad Sloveeniaga sõlmitust ning millega nähakse ette erinevad maksustamisõigused või maksuvabastuse meetodid topeltmaksustamise vältimiseks, ei too kaasa ELi õiguse rikkumist Sloveenia või mis tahes muu liikmesriigi poolt.

5.   Käesoleva juhtumi lõpetamisettepanek

Eelnevat arvesse võttes lõpetavad komisjoni talitused kõnealuse juhtumi, välja arvatud juhul, kui kaebuse esitajad annavad nelja nädala jooksul alates käesoleva teatise avaldamisest uut teavet, mis annaks põhjust täiendavaks hindamiseks.

---

(1)  COM(2012) 173 final, 18.4.2012.

(2)  Vt komisjoni pressiteade IP/12/340 aadressil http://europa.eu/rapid/press-release_IP-12-340_et.htm

(3)  Vt kohtuasjad C-128/08 Damseaux ja C-67/08 Block.

(4)  Vt kohtuasi C-336/96 Gilly.

(5)  Austria Vabariigi ja Sloveenia Vabariigi vaheline tulu- ja kapitalimaksude topeltmaksustamise vältimise leping, mis sõlmiti 1. oktoobril 1997 ja mis jõustus 1. veebruaril 1999.

---

| 9.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 127/4 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 127/4

---

Komisjoni teatis filmidele ja muudele audiovisuaalteostele antava riigiabi kohta: kõigi liikmesriikide heakskiit pakutud asjakohastele meetmetele vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 1

(2016/C 127/03)

Komisjoni teatise (filmidele ja muudele audiovisuaalteostele antava riigiabi kohta (1) punktis 55 tegi komisjon liikmesriikidele ettepaneku, et nad viiksid Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 1 sätestatud asjakohase meetmena oma kehtivad filmirahastamiskavad käesoleva teatisega vastavusse kahe aasta jooksul pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Liikmesriikidel paluti kinnitada ühe kuu jooksul pärast teatise avaldamist, et nad nõustuvad pakutud asjakohaste meetmete rakendamisega.

Vastavalt nõukogu 13. juuli 2015. aasta määruse (EL) nr 2015/1589 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 108 kohaldamiseks (2) artikli 23 lõikele 1 protokollis komisjon kõigi liikmesriikide tingimusteta ja sõnaselge heakskiidu asjakohastele meetmetele.

---

(1)  ELT C 332, 15.11.2013, lk 1.

(2)  ELT L 248, 24.9.2015, lk 9.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 9.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 127/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 127/5

---

Euro vahetuskurss (1)

8. aprill 2016

(2016/C 127/04)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1363 |
| JPY | Jaapani jeen | 123,36 |
| DKK | Taani kroon | 7,4419 |
| GBP | Inglise nael | 0,80730 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,2928 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0874 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,4183 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,022 |
| HUF | Ungari forint | 312,67 |
| PLN | Poola zlott | 4,2953 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4685 |
| TRY | Türgi liir | 3,2415 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5091 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4861 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,8166 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6757 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5335 |
| KRW | Korea vonn | 1 310,43 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 17,1222 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,3570 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4960 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 936,66 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,4433 |
| PHP | Filipiini peeso | 52,469 |
| RUB | Vene rubla | 76,5414 |
| THB | Tai baat | 39,884 |
| BRL | Brasiilia reaal | 4,1554 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,2108 |
| INR | India ruupia | 75,6770 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1363

JPY

Jaapani jeen

123,36

DKK

Taani kroon

7,4419

GBP

Inglise nael

0,80730

SEK

Rootsi kroon

9,2928

CHF

Šveitsi frank

1,0874

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,4183

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,022

HUF

Ungari forint

312,67

PLN

Poola zlott

4,2953

RON

Rumeenia leu

4,4685

TRY

Türgi liir

3,2415

AUD

Austraalia dollar

1,5091

CAD

Kanada dollar

1,4861

HKD

Hongkongi dollar

8,8166

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6757

SGD

Singapuri dollar

1,5335

KRW

Korea vonn

1 310,43

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

17,1222

CNY

Hiina jüaan

7,3570

HRK

Horvaatia kuna

7,4960

IDR

Indoneesia ruupia

14 936,66

MYR

Malaisia ringit

4,4433

PHP

Filipiini peeso

52,469

RUB

Vene rubla

76,5414

THB

Tai baat

39,884

BRL

Brasiilia reaal

4,1554

MXN

Mehhiko peeso

20,2108

INR

India ruupia

75,6770

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 9.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 127/6 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 127/6

---

Kokkuvõte Euroopa Komisjoni otsustest, millega lubatakse kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist) (REACH)) XIV lisas

(määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 64 lõike 9 kohane teatis (1))

(EMPs kohaldatav tekst)

(2016/C 127/05)

Loa andmise otsused

| Otsuse viide (2) | Otsuse kuupäev | Aine nimetus | Loa omanik | Loa number | Lubatud kasutus | Läbivaatamisperioodi lõppkuupäev | Otsuse põhjendused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2016) 2003 | 8. aprill 2016 | Dibutüülftalaat (DBP)
  EÜ nr: 201–557-4
  CASi nr: 84–74-2 | Deza a.s., Masarykova 753, 75728 Valašské Meziříčí, Tšehhi Vabariik | REACH/16/1/0 | DBP kasutamine absorbeeriva lahustina maleiinhappe anhüdriidi valmistamisel suletud süsteemis | 21. veebruar 2027 | — | Risk on kontrolli alla võetud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 60 lõikele 2. |

Otsuse viide (2)

Otsuse kuupäev

Aine nimetus

Loa omanik

Loa number

Lubatud kasutus

Läbivaatamisperioodi lõppkuupäev

Otsuse põhjendused

C(2016) 2003

8. aprill 2016

Dibutüülftalaat (DBP)

EÜ nr: 201–557-4

CASi nr: 84–74-2

Deza a.s., Masarykova 753, 75728 Valašské Meziříčí, Tšehhi Vabariik

REACH/16/1/0

DBP kasutamine absorbeeriva lahustina maleiinhappe anhüdriidi valmistamisel suletud süsteemis

21. veebruar 2027

—

Risk on kontrolli alla võetud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 60 lõikele 2.

| — | Sobivad alternatiivid praegu puuduvad. |
| --- | --- |

—

Sobivad alternatiivid praegu puuduvad.

REACH/16/1/1

DBP kasutamine lõhkeainetes

Formulatsioon: DBP tööstuslik kasutamine põlemistaseme pinnamoderaatori, plastifikaatori ja/või jahutusainena nitrotselluloosil põhinevates lõhkeainetes

Kasutamine tööstusobjektil: DBP sisaldusega lõhkeainete tööstuslik kasutamine militaar- ja tsiviilotstarbelise laskemoona ning lennukite katapultistmete turvasüsteemide püropadrunite valmistamiseks (kaasa arvatud politseijõudude laskemoona lõhkeained ja välja arvatud lõhkeained, mis on ette nähtud padrunite käsitsi ja privaatseks korduvlaadimiseks tsiviilkasutajate, st individuaalsete litsentseeritud laskesportlaste ja jahimeeste poolt. See kasutus ei hõlma DBP ega selle segude tarbijakasutust)

21. veebruar 2027

REACH/16/1/2

DBP tööstuslik kasutamine keraamilistes lehtedes ja trükkimispastades kondensaatorite ja lambdaanduri elementide tootmiseks

21. veebruar 2019

---

(1)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

(2)  Otsus on kättesaadav Euroopa Komisjoni veebisaidil aadressil: http://ec.europa.eu/growth/sectors/chemicals/reach/about/index_en.htm.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 9.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 127/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 127/8

---

Teatis ettevõtjatele — Teatavate tööstus- ja põllumajandustoodete suhtes kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsete tariifide peatamist käsitlevate taotluste uus voor

(2016/C 127/06)

Ettevõtjatele on teatatud, et komisjon on saanud taotlusi 2017. aasta jaanuari vooruks kooskõlas ühepoolsete tariifide peatamist ja tariifikvoote käsitleva komisjoni teatises (2011/C 363/02) (1) ettenähtud halduskokkulepetega.

Selliste toodete loetelu, mille suhtes on taotletud tollimaksu peatamist, on nüüd kättesaadav tolliliitu käsitleval Euroopa Komisjoni temaatilisel veebisaidil (2).

Ettevõtjatele on ka teatatud, et kohalike ametiasutuste kaudu komisjonile uute taotluste kohta vastuväidete esitamise tähtaeg on 17. juuni 2016, mis on tolliküsimuste töörühma teise kavandatud koosoleku kuupäev.

Taotluste staatusest ülevaate saamiseks soovitatakse ettevõtjatel regulaarselt jälgida kõnealust loetelu.

Lisateavet ühepoolsete tariifide peatamise menetluse kohta saab Euroopa veebisaidilt:

http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/suspensions/index_en.htm

---

(1)  ELT C 363, 13.12.2011, lk 6.

(2)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/susp/susp_home.jsp?Lang=en

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 9.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 127/9 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 127/9

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase registreerimistaotluse avaldamine

(2016/C 127/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

„STEIRISCHE KÄFERBOHNE”

ELi nr: AT-PDO-0005-01272 – 4.11.2014

KPN ( X ) KGT ( )

1.   Nimetus

„Steirische Käferbohne”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Austria

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Nimetusega „Steirische Käferbohne” tähistatakse määratletud geograafilise piirkonna tingimustega kohanenud, kahe värvusega laigulist või marmorjat tüüpi uba, mis kuulub botaanilisse liiki õisuba (Phaseolus coccineus L.). Toodet turustatakse kuivatatud või serveerimisvalmina. Piiratud säilivusaja tõttu on uba värske tootena saadav vaid lühikese aja jooksul.

Phaseolus coccineus

Kuivatatud „Steirische Käferbohne” füüsilised omadused:

—   1 000 puhta seemne mass: vähemalt 1 200 g

1 000 puhta seemne mass

—   Seemne kuju: lai, neerukujuline

Seemne kuju

—   Värvused: kaks värvust (vaheldub lillakasmustast pruunikasbeežini)

Värvused

—   Kahe värvuse jaotus: laiguline või marmorjas

Kahe värvuse jaotus

Eespool esitatud kirjeldusele vastavad peamiselt kasvatatavad sordid on riiklikku ja Euroopa sordiregistrisse kantud „Bonela” ja „Melange”. Steiermargi põllumajandustootjate endi poolt selekteeritud „Steirische Käferbohne” seemned ja ka uued aretatud sordid on lubatud sel juhul, kui need vastavad eespool kirjeldatud õisoa „Steirische Käferbohne” omadustele.

Toote „Steirische Käferbohne” välimus ja värvi tugevus on küll erinev, kuid laikude ja marmorja pinna tõttu üheselt eristatav. Ühevärvilised, põhivärvusega valged (selle värvuse osa on kõige suurem) oad on lubatud vaid väikese kõikumise (kuni 5 % massist) piires.

Müügivalmis kuivatatud oa miinimumnõuded:

| | katkiseid ube võib olla kuni 10 % massist. Kindlaksmääratud kirjeldusest erinev ubade välimus ja/või värvus on lubatud kuni viie massiprotsendi piires. |
| --- | --- |

katkiseid ube võib olla kuni 10 % massist. Kindlaksmääratud kirjeldusest erinev ubade välimus ja/või värvus on lubatud kuni viie massiprotsendi piires.

| | Toodet „Steirische Käferbohne” valmistatakse leotamise ja keetmise või aurutamise või muu taolise valmistamisviisi abil. Seeläbi paisub oaseeme oluliselt ning värvub pruunikaks. Vedelike (vesi, äädikas jne) lisamine on tavaline ja lubatud. Samuti on lubatud säilitamise või maitsestamise eesmärgil lisada tahkeid toiduaineid (nt sool, suhkur, hapendamisvahendid vms). Valmistamiseks kasutatav kuiv toode peab 100 % koosnema Steiermargi õisubadest, mille hulgas võib katkisi ube olla maksimaalselt 10 % massist. |
| --- | --- |

Toodet „Steirische Käferbohne” valmistatakse leotamise ja keetmise või aurutamise või muu taolise valmistamisviisi abil. Seeläbi paisub oaseeme oluliselt ning värvub pruunikaks. Vedelike (vesi, äädikas jne) lisamine on tavaline ja lubatud. Samuti on lubatud säilitamise või maitsestamise eesmärgil lisada tahkeid toiduaineid (nt sool, suhkur, hapendamisvahendid vms). Valmistamiseks kasutatav kuiv toode peab 100 % koosnema Steiermargi õisubadest, mille hulgas võib katkisi ube olla maksimaalselt 10 % massist.

Koostisained:

| | 100 g keedetud Steiermargi õisubade energiasisaldus on keskmiselt 396 kJ ning need sisaldavad ligikaudu 7,08 g valku, 0,77 g rasva, 11,55 g süsivesikuid ja 6,35 ballastaineid. 100 g kuivatatud seemnete söödava osa valitud koostisainete keskmine sisaldus: 17,59 g valku, 1,68 g rasva, 27,95 g süsivesikuid, 34,4 g ballastaineid. Energiasisaldus on 1 112 kJ. Kõigi eespool nimetatud koostisainete andmete puhul võib esineda loomulikke kõikumisi. |
| --- | --- |

100 g keedetud Steiermargi õisubade energiasisaldus on keskmiselt 396 kJ ning need sisaldavad ligikaudu 7,08 g valku, 0,77 g rasva, 11,55 g süsivesikuid ja 6,35 ballastaineid. 100 g kuivatatud seemnete söödava osa valitud koostisainete keskmine sisaldus: 17,59 g valku, 1,68 g rasva, 27,95 g süsivesikuid, 34,4 g ballastaineid. Energiasisaldus on 1 112 kJ. Kõigi eespool nimetatud koostisainete andmete puhul võib esineda loomulikke kõikumisi.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Külvamisel kasutatavad oaseemned peavad kuuluma eranditult Steiermargi õisubade hulka. Põllumajandustootjate enda kasvatatud või selekteeritud külviseemned peavad olema eranditult pärit määratletud geograafilisest piirkonnast.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Steiermargi õisubade kasvatamine ning serveerimisvalmis toote „Steirische Käferbohne” kõik tootmisetapid peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Steiermargi õisube turustatakse värskelt (piiratud koguses), kuivatatud ubadena ja serveerimisvalmilt ning nad peavad olema tähistatud kaitstud päritolunimetusega „Steirische Käferbohne”.

Nimetust „Steirische Käferbohne” on lubatud tõlkida, tingimusel et märgisel on esitatud ka saksakeelne algnimetus „Steirische Käferbohne”.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Steiermarki liidumaa

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Geograafilise piirkonna eripära

Tänu kasvupiirkonnas valdavatele ajaloolise Illüüria-ala ilmastiku- ja mullatingimustele (kerged kuni keskmise raskusega, lubja- ja huumuserikkad, suure mineraalide sisaldusega savimullad) ning määratletud geograafilises piirkonnas kasutatavatele sortidele on toode „Steirische Käferbohne” optimaalselt väljakujunenud omadustega (välimus, maitse ja saagikus). Kasvukoha geograafiline asend Steiermargis on sarnane õisoa (Phaseolus coccineus L.) algse päritolukoha (Põhja-Ameerika ja Kesk-Ameerikas Guatemala) kliimaga, mis on Steiermargi õisoa eduka kasvatamise alus. Kliimast tingitud, sageli esinev suur õhuniiskus (10–20 niisket-lämbet päeva), suvel suur hulk sademeid, samal ajal ekstreemsete ilmastikuolude vähenemine, vähe tuult ja kõrged temperatuurid (päikesepaisteliste tundide suur hulk ja keskmine temperatuur suvel 20 °C) eelkõige õitsemisperioodil võimaldavad Steiermargi õisoal kõige paremini areneda, mistõttu on võimalik saavutada oa silmatorkav suurus (1 000 puhta seemne mass). Võrreldes aedoaga läheb õisoal kasvamiseks vaja oluliselt rohkem niiskust, mis on tagatud määratletud geograafilise piirkonna suurema sademete hulgaga; ekstreemne kuivus oleks õisoa jaoks kahjulik. Õisuba on ka külmaõrn ning vajab eriti õitsemisperioodil piisavalt soojust ja vett; selle taime külma- ja niiskusetaluvus on suurem kui teistel ubadel. Võrreldes Austria muude piirkondadega on sellised ideaalsed kasvutingimused ainult määratletud geograafilises piirkonnas.

Phaseolus coccineus

Tootjate oskusteave on olulise tähtsusega toote „Steirische Käferbohne” kvaliteediomaduste saavutamisel. Üksnes kohalike tootjate oakasvatuse alustel ja meetoditel põhinevad teadmised ja kogemused võimaldasid Steiermargis teha külviseemnega seotud ulatuslikku aretustööd (Steiermargi õisoa aretustööd saab olemasolevate dokumentide alusel tõendada kuni 19. sajandini). Selle tulemusel saavutati õisoa veelgi parem kohanemine geograafilise piirkonna ilmastiku- ja mullatingimustega. Aretustöö tulemusena saadi toote „Steirische Käferbohne” toorainena kasutatavad sordid „Bonela” ja „Melange”. Nii nagu Steiermargi oakasvatuse algusajal selekteerivad määratletud geograafilise piirkonna põllumajandustootjad ise jätkuvalt oma külviseemneid. Sajandite jooksul on selle selekteerimistöö tulemusel saadud Steiermargi kliimaga paremini kohanenud Steiermargi õisuba, mis on silmatorkavalt mitmevärviliselt laiguline või marmorjas ning iseloomuliku konsistentsi ja maitsega.

Selle piirkonna tootjate kõrgetasemeline oskusteave põhineb traditsioonilistel talupoeglikel teadmistel ja kogemustel. Need hõlmavad järgmisi valdkondi: külviseemne selektsioon, sordi säilitamisega seotud aretustöö, viljelusviisid, segavilja puhul õigete toestuskultuuride valik (nt mais), kasvatus- ja koristustehnika, õige koristusaja kindlaksmääramine ning ettevaatlik kuivatamine ja saagi õige töötlemine, mida inimpõlvede jooksul on lihvitud. Kõik need oskused on olulised toote „Steirische Käferbohne” välimuse, maitse ja saagi saavutamisel.

5.2.   Toote eripära

Toote eripära

Määratletud geograafilises piirkonnas spetsiaalselt selekteeritud õisoa (Phaseolus coccineus L.) seemnetest valmistatud toode „Steirische Käferbohne” erineb muudest ubadest oluliselt oma erilise värvuse ja mustri (kahe värvusega, mis vaheldub lillakasmustast pruunikasbeežini, laiguline või marmorjas) ning oma erakordse suuruse poolest (1 000 puhta seemne mass on vähemalt 1 200 g). Serveerimisvalmis tooteks valmistamise käigus paisub seeme vee suure imamisvõime tõttu peaaegu poole suuremaks. Veidi pähklise maitsega serveerimisvalmis „Steirische Käferbohne” maitseb nagu kastani söödav vili. Konsistents on peen, kreemjas, suussulav ega ole jahune. Toote „Steirische Käferbohne” eripära on asjaolu, et seda saab kasutada nii vürtsikate kui ka magusate roogade valmistamisel.

Phaseolus coccineus

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Steiermargi õisuba kasvab hästi üksnes looduslike tingimuste (ilmastiku- ja mullatingimused) ning määratletud geograafilise piirkonna tootjate traditsioonilise oskusteabe koosmõju tulemusel. See uba erineb teistest ubadest oma silmatorkava värvuse ja mustrijaotuse, puuduva jahususe ning peene, kreemjas-pähklise maitse poolest. Need omadused on tingitud kasvupiirkonna ilmastiku- ja mullatingimustest, aga ka kasutatavatest ja määratletud geograafilises piirkonnas selekteeritud, aretatud ja talletatud sortidest. Mitmeid inimpõlvi kestnud piirkondlike tootjate oskuslik tegelemine selle erilise oaga on tinginud selle, et Steiermargi põllumajandustootjad selekteerisid oma külviseemet nii kaua, kuni selle tegevuse tagajärjel saadi sellised sordid, mis olid optimaalselt kohanenud määratletud geograafilise piirkonna omapäraste tingimustega, ning mis otseselt mõjutasid toote kvaliteeti ja omadusi (suurus, kuju, värvuse tugevus ja selle osa, konsistents ja maitse). Tänu mineraalide, lubja- ja huumuserikastele savimuldadele saavad Steiermargi õisoa seemned täielikult areneda. Nii mulla- kui ka ilmastikutingimused mõjuvad küpsusperioodil üheskoos ning sellest on tingitud nii oa suurus, selle hõrk maitse ja saagikus. Tänu endakasvatatud külviseemne jätkuvale kohandamisele/selekteerimisele ning sordi säilitamiseks tehtavale pidevale aretustööle (mille käigus puhastatakse välja mutandid ja ristandid) ning määratletud geograafilise piirkonna mulla- ja ilmastikutingimustele kujunebki toote omapära. Teadmised kohalike olude kohta, geograafiliselt kohanenud külviseemne kohta põlvest põlve edastatud oskusteave, kasvatus- ja koristusmeetodid ning kohalike tootjate poolt õige koristusaja kindlaksmääramine on aidanud kaasa toote omaduste optimaalsele arengule.

Piirkonnale omase tootena panustab „Steirische Käferbohne” maaelu struktuuri säilitamisse. Tänu Steiermargi õisoale on välja töötatud mitmete roogade retsepte (tuntuim neist „Steirische Käferbohnensalat” (Steiermargi õisoasalat)). Seda toodet saab kulinaarias mitmeti kasutada. Toote tähtsus ja hea maine kajastuvad asjaolus, et Steiermargi elanikkonna hulgas on toode „Steirische Käferbohne” laialdaselt teada ja tuntud (nimetus, mitmekülgne kulinaariaalane kasutus, kultuurisündmused, kasutamine disainis jne).

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(Viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

Spetsifikaadi täistekst on kättesaadav veebisaidil http://www.patentamt.at/Media/Steirische_Kaeferbohne_Antrag.pdf

või otse Austria patendiameti Österreichisches Patentamt veebisaidil (www.patentamt.at), kasutades failini viivat teed: „Markenschutz/Schutzrechte/Herkunftsangabe” (http://www.patentamt.at/Markenschutz/Schutzrechte/Herkunftsangabe/). Spetsifikaadi leiab kvaliteedikirjelduse nime alt.

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---

| 9.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 127/12 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 127/12

---

Teade direktiivi 2014/25/EL artikli 35 alusel esitatud taotluse kohta

Hankija esitatud taotlus

(2016/C 127/08)

2. veebruaril 2016 sai komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/25/EL (milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ) (1) artikli 35 alusel koostatud taotluse. Esimene taotluse kättesaamisele järgnev tööpäev on 3. veebruar 2016.

Kõnealuse taotluse tegi elektroonilise side ameti direktor Poczta Polska S.A. nimel ning see käsitleb kulleriteenuseid ja muid teenuseid Poolas, v.a postiteenused. Direktiivi 2014/25/EL artikliga 35 on ette nähtud, et asjaomast direktiivi ei kohaldata juhul, kui asjaomane tegevus on otseselt avatud konkurentsile turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud. Nende tingimuste täitmist hinnatakse üksnes direktiivi 2014/25/EL alusel ning ilma et see piiraks konkurentsieeskirjade kohaldamist.

Vastavalt direktiivi 2014/25/EL IV lisa punkti 1 esimese lõigu punktile a on komisjonil taotluse kohta otsuse vastuvõtmiseks aega 105 tööpäeva alates eespool nimetatud tööpäevast. Tähtpäev on seega 7. juuli 2016.

---

(1)  ELT L 94, 28.3.2014, lk 243.

---

Parandused

| 9.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 127/13 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 127/13

---

Addendum

(2016/C 127/09)

Komisjoni teatis komisjoni ja ELi liikmesriikide kohtute vahel tehtava koostöö kohta EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaldamisel tuleb lugeda osaks Euroopa Liidu Teataja eestikeelsest eriväljaandest, ptk 8, kd 3.

Komisjoni teatis komisjoni ja ELi liikmesriikide kohtute vahel tehtava koostöö kohta EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaldamisel

(2004/C 101/04)

(EMPs kohaldatav tekst)

I.   TEATISE KOHALDAMISALA

| 1. | Käesolev teatis käsitleb komisjoni ja ELi liikmesriikide kohtute vahelist koostööd asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaldamisel. Käesoleva teatise tähenduses on ELi liikmesriikide kohtud (edaspidi „liikmesriikide kohtud”) need ELi liikmesriigis asuvad kohtud, kellel on õigus kohaldada Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikleid 81 ja 82 ja kellel on õigus vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 234 esitada Euroopa Kohtule eelotsusetaotlus (1). |
| --- | --- |

1.

Käesolev teatis käsitleb komisjoni ja ELi liikmesriikide kohtute vahelist koostööd asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaldamisel. Käesoleva teatise tähenduses on ELi liikmesriikide kohtud (edaspidi „liikmesriikide kohtud”) need ELi liikmesriigis asuvad kohtud, kellel on õigus kohaldada Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikleid 81 ja 82 ja kellel on õigus vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 234 esitada Euroopa Kohtule eelotsusetaotlus (1).

| 2. | Liikmesriigi kohtult võidakse taotleda asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaldamist eraõiguslike isikute vahelistes kohtuvaidlustes, näiteks seoses lepingute või kahju hüvitamise nõuetega. Nad võivad tegutseda ka täitevasutuse või apellatsioonikohtuna. Liikmesriigi kohtu võib isegi määrata liikmesriigi konkurentsiasutuseks (edaspidi „liikmesriigi konkurentsiasutus”) vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 (edaspidi „määrus”) (2) artikli 35 lõikele 1. Sellisel juhul hõlmab komisjoni ja liikmesriikide kohtute vahelist koostööd lisaks käesolevale teatisele ka teatis koostöö kohta konkurentsiasutuste võrgustikus (3). |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigi kohtult võidakse taotleda asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaldamist eraõiguslike isikute vahelistes kohtuvaidlustes, näiteks seoses lepingute või kahju hüvitamise nõuetega. Nad võivad tegutseda ka täitevasutuse või apellatsioonikohtuna. Liikmesriigi kohtu võib isegi määrata liikmesriigi konkurentsiasutuseks (edaspidi „liikmesriigi konkurentsiasutus”) vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 (edaspidi „määrus”) (2) artikli 35 lõikele 1. Sellisel juhul hõlmab komisjoni ja liikmesriikide kohtute vahelist koostööd lisaks käesolevale teatisele ka teatis koostöö kohta konkurentsiasutuste võrgustikus (3).

II.   EUROOPA ÜHENDUSE KONKURENTSIEESKIRJADE KOHALDAMINE LIIKMESRIIKIDE KOHTUTE POOLT

A.   LIIKMESRIIKIDE KOHTUTE PÄDEVUS EUROOPA ÜHENDUSE KONKURENTSIEESKIRJADE KOHALDAMISEL

| 3. | Liikmesriikide kohtutel on õigus kohaldada asutamislepingu artikleid 81 ja 82 (4) samas ulatuses, kui neil on pädevus menetleda kohtuasju (5). Lisaks sellele tuleb meeles pidada, et EÜ asutamislepingu artiklid 81 ja 82 on seotud avaliku huviga ja need on hädavajalikud ühendusele usaldatud ülesannete täitmiseks ja eriti siseturu toimimiseks (6). Euroopa Kohus on leidnud, et kui liikmesriigi kohtul on siseriiklike õigusnormide kohaselt kohustus tõstatada siseriikliku siduva õigusakti alusel õigusküsimus, mida pooled ei ole esitanud, on tal selline kohustus ka siduvate ühenduse eeskirjade, näiteks EÜ konkurentsieeskirjade alusel. Sama kehtib olukorras, kus siseriiklikud õigusaktid annavad liikmesriigi kohtule kaalutlusõiguse kohaldada omal algatusel siduvaid õigusakte: liikmesriikide kohtutel tuleb kohaldada Euroopa Ühenduse konkurentsieeskirju, seda isegi juhul, kui kõnealuste sätete kohaldamisest huvitatud pool ei ole nendele tuginenud, aga siseriiklike õigusaktide kohaselt on selline kohaldamine liikmesriigi kohtus lubatud. Vaatamata sellele ei nõua ühenduse õigus liikmesriikide kohtutelt, et nad tõstataksid omal algatusel küsimusi, mis käsitlevad ühenduse õiguse sätete rikkumist juhul, kui kõnealuse küsimuse uurimine kohustaks neid loobuma neile määratud passiivsest rollist ja minema kaugemale poolte kindlaks määratud vaidlusasja ulatusest ning toetuma muudele asjaoludele ja olukordadele, kui kõnealuste sätete kohaldamisest huvitatud pool on oma nõude aluseks valinud (7). |
| --- | --- |

3.

Liikmesriikide kohtutel on õigus kohaldada asutamislepingu artikleid 81 ja 82 (4) samas ulatuses, kui neil on pädevus menetleda kohtuasju (5). Lisaks sellele tuleb meeles pidada, et EÜ asutamislepingu artiklid 81 ja 82 on seotud avaliku huviga ja need on hädavajalikud ühendusele usaldatud ülesannete täitmiseks ja eriti siseturu toimimiseks (6). Euroopa Kohus on leidnud, et kui liikmesriigi kohtul on siseriiklike õigusnormide kohaselt kohustus tõstatada siseriikliku siduva õigusakti alusel õigusküsimus, mida pooled ei ole esitanud, on tal selline kohustus ka siduvate ühenduse eeskirjade, näiteks EÜ konkurentsieeskirjade alusel. Sama kehtib olukorras, kus siseriiklikud õigusaktid annavad liikmesriigi kohtule kaalutlusõiguse kohaldada omal algatusel siduvaid õigusakte: liikmesriikide kohtutel tuleb kohaldada Euroopa Ühenduse konkurentsieeskirju, seda isegi juhul, kui kõnealuste sätete kohaldamisest huvitatud pool ei ole nendele tuginenud, aga siseriiklike õigusaktide kohaselt on selline kohaldamine liikmesriigi kohtus lubatud. Vaatamata sellele ei nõua ühenduse õigus liikmesriikide kohtutelt, et nad tõstataksid omal algatusel küsimusi, mis käsitlevad ühenduse õiguse sätete rikkumist juhul, kui kõnealuse küsimuse uurimine kohustaks neid loobuma neile määratud passiivsest rollist ja minema kaugemale poolte kindlaks määratud vaidlusasja ulatusest ning toetuma muudele asjaoludele ja olukordadele, kui kõnealuste sätete kohaldamisest huvitatud pool on oma nõude aluseks valinud (7).

| 4. | Olenevalt siseriikliku õigusega neile omistatud ülesannetest võidakse liikmesriikide kohtutel paluda kohaldada asutamislepingu artikleid 81 ja 82 haldus-, tsiviil- või kriminaalasjas (8). Kui füüsiline või juriidiline isik taotleb kohtult oma isikuõiguste kaitset, on kohtul asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaldamisel oluline roll. See erineb komisjoni või liikmesriikide konkurentsiasutuste rollist kohaldada kõnealuseid artikleid avalikkuse huvides (9). Liikmesriikide kohtud saavad tõesti lepingute õigustühiseks tunnistamise või kahjuhüvitiste määramisega jõustada asutamislepingu artikleid 81 ja 82. |
| --- | --- |

4.

Olenevalt siseriikliku õigusega neile omistatud ülesannetest võidakse liikmesriikide kohtutel paluda kohaldada asutamislepingu artikleid 81 ja 82 haldus-, tsiviil- või kriminaalasjas (8). Kui füüsiline või juriidiline isik taotleb kohtult oma isikuõiguste kaitset, on kohtul asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaldamisel oluline roll. See erineb komisjoni või liikmesriikide konkurentsiasutuste rollist kohaldada kõnealuseid artikleid avalikkuse huvides (9). Liikmesriikide kohtud saavad tõesti lepingute õigustühiseks tunnistamise või kahjuhüvitiste määramisega jõustada asutamislepingu artikleid 81 ja 82.

| 5. | Liikmesriikide kohtud võivad kohaldada asutamislepingu artikleid 81 ja 82, ilma et samal ajal oleks vaja kohaldada konkurentsialaseid siseriiklikke õigusakte. Sellele vaatamata peavad liikmesriikide kohtud juhul, kui nad kohaldavad konkurentsialaseid siseriiklikke õigusakte kokkulepete, ettevõtjate ühenduste otsuste või kooskõlastatud tegevuste suhtes, mis võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust asutamislepingu artikli 81 lõike 1 tähenduses, (10) või asutamislepingu artiklis 82 keelatud kuritarvituste suhtes, kohaldama kõnealuste kokkulepete, otsuste ja tegevuste suhtes Euroopa Ühenduse konkurentsieeskirju (11). |
| --- | --- |

5.

Liikmesriikide kohtud võivad kohaldada asutamislepingu artikleid 81 ja 82, ilma et samal ajal oleks vaja kohaldada konkurentsialaseid siseriiklikke õigusakte. Sellele vaatamata peavad liikmesriikide kohtud juhul, kui nad kohaldavad konkurentsialaseid siseriiklikke õigusakte kokkulepete, ettevõtjate ühenduste otsuste või kooskõlastatud tegevuste suhtes, mis võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust asutamislepingu artikli 81 lõike 1 tähenduses, (10) või asutamislepingu artiklis 82 keelatud kuritarvituste suhtes, kohaldama kõnealuste kokkulepete, otsuste ja tegevuste suhtes Euroopa Ühenduse konkurentsieeskirju (11).

| 6. | Määrus mitte ainult ei volita riigi kohtuid kohaldama Euroopa Ühenduse konkurentsiõigust. Riigi konkurentsiõiguse samaaegne rakendamine kokkulepete, ettevõtjate ühenduste otsuste ja kooskõlastatud tegevuste suhtes, mis võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust, ei pruugi viia erineva tulemuseni, võrreldes Euroopa Ühenduse konkurentsiõigusega. Määruse artikli 3 lõikes 2 on sätestatud, et kokkulepped, otsused ja kooskõlastatud tegevused, mis ei riku asutamislepingu artikli 81 lõiget 1 või mis vastavad asutamislepingu artikli 81 lõikes 3 esitatud tingimustele, ei tohi olla keelustatud ka siseriikliku konkurentsiõigusega (12). Teisest küljest on Euroopa Kohus otsustanud, et kokkuleppeid, otsuseid ja kooskõlastatud tegevusi, mis rikuvad artikli 81 lõiget 1 ega vasta artikli 81 lõikes 3 sätestatud tingimustele, ei või liikmesriigi õigusega lubada (13). Siseriikliku konkurentsiõiguse ja asutamislepingu artikli 82 samaaegse kohaldamise puhul ühepoolse tegevusega seotud kohtuasjas määruse artikkel 3 niisugust kohustust ette ei näe. Kuid vastuoluliste sätete puhul nõuab üldine ühenduse õiguse ülimuslikkuse põhimõte, et liikmesriikide kohtud ei kohaldaks selliseid siseriikliku õiguse sätteid, mis rikuvad ühenduse eeskirju, olenemata sellest, kas liikmesriigi õiguse sätted võeti vastu enne või pärast ühenduse eeskirju (14). |
| --- | --- |

6.

Määrus mitte ainult ei volita riigi kohtuid kohaldama Euroopa Ühenduse konkurentsiõigust. Riigi konkurentsiõiguse samaaegne rakendamine kokkulepete, ettevõtjate ühenduste otsuste ja kooskõlastatud tegevuste suhtes, mis võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust, ei pruugi viia erineva tulemuseni, võrreldes Euroopa Ühenduse konkurentsiõigusega. Määruse artikli 3 lõikes 2 on sätestatud, et kokkulepped, otsused ja kooskõlastatud tegevused, mis ei riku asutamislepingu artikli 81 lõiget 1 või mis vastavad asutamislepingu artikli 81 lõikes 3 esitatud tingimustele, ei tohi olla keelustatud ka siseriikliku konkurentsiõigusega (12). Teisest küljest on Euroopa Kohus otsustanud, et kokkuleppeid, otsuseid ja kooskõlastatud tegevusi, mis rikuvad artikli 81 lõiget 1 ega vasta artikli 81 lõikes 3 sätestatud tingimustele, ei või liikmesriigi õigusega lubada (13). Siseriikliku konkurentsiõiguse ja asutamislepingu artikli 82 samaaegse kohaldamise puhul ühepoolse tegevusega seotud kohtuasjas määruse artikkel 3 niisugust kohustust ette ei näe. Kuid vastuoluliste sätete puhul nõuab üldine ühenduse õiguse ülimuslikkuse põhimõte, et liikmesriikide kohtud ei kohaldaks selliseid siseriikliku õiguse sätteid, mis rikuvad ühenduse eeskirju, olenemata sellest, kas liikmesriigi õiguse sätted võeti vastu enne või pärast ühenduse eeskirju (14).

| 7. | Lisaks asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaldamisele on liikmesriikide kohtud pädevad kohaldama ka Euroopa Liidu institutsioonide vastu võetud vahetu õigusmõjuga õigusakte, mis on kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu või meetmetega, mis on vastu võetud asutamislepingu jõustamiseks. Seega peavad liikmesriikide kohtud rakendama komisjoni otsuseid (15) või määruseid, millega kohaldatakse asutamislepingu artikli 81 lõiget 3 teatavat liiki kokkulepete, otsuste või kooskõlastatud tegevuste suhtes. EÜ konkurentsieeskirjade kohaldamisel tegutsevad liikmesriikide kohtud ühenduse õiguse raames ja on seetõttu kohustatud järgima ühenduse õiguse üldpõhimõtteid (16). |
| --- | --- |

7.

Lisaks asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaldamisele on liikmesriikide kohtud pädevad kohaldama ka Euroopa Liidu institutsioonide vastu võetud vahetu õigusmõjuga õigusakte, mis on kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu või meetmetega, mis on vastu võetud asutamislepingu jõustamiseks. Seega peavad liikmesriikide kohtud rakendama komisjoni otsuseid (15) või määruseid, millega kohaldatakse asutamislepingu artikli 81 lõiget 3 teatavat liiki kokkulepete, otsuste või kooskõlastatud tegevuste suhtes. EÜ konkurentsieeskirjade kohaldamisel tegutsevad liikmesriikide kohtud ühenduse õiguse raames ja on seetõttu kohustatud järgima ühenduse õiguse üldpõhimõtteid (16).

| 8. | Asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaldamine liikmesriikide kohtute poolt sõltub tihti keerulistest majanduslikest ja õiguslikest hinnangutest (17). EÜ konkurentsieeskirjade kohaldamisel on liikmesriikide kohtud kohustatud järgima nii ühenduse kohtute praktikat kui ka komisjoni määruseid, millega kohaldatakse asutamislepingu 81 lõiget 3 teatavat liiki kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuste suhtes (18). Kui komisjon kohaldab asutamislepingu artikleid 81 ja 82 teatava asja suhtes, peavad seda tegema ka liikmesriikide kohtud, kui nad kohaldavad EÜ konkurentsieeskirju sama juhtumi suhtes komisjoniga samal ajal või pärast komisjoni (19). Ilma et see piiraks Euroopa Kohtu EÜ asutamislepingu lõpliku tõlgendamise õigust, võivad liikmesriikide kohtud leida juhised nii komisjoni määrustest ja otsustest, milles esineb asjaomase kohtuasjaga sarnaseid elemente, kui ka komisjoni teatistest ja suunistest, mis on seotud asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaldamisega, (20) ning konkurentsipoliitika aastaaruandest (21). |
| --- | --- |

8.

Asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaldamine liikmesriikide kohtute poolt sõltub tihti keerulistest majanduslikest ja õiguslikest hinnangutest (17). EÜ konkurentsieeskirjade kohaldamisel on liikmesriikide kohtud kohustatud järgima nii ühenduse kohtute praktikat kui ka komisjoni määruseid, millega kohaldatakse asutamislepingu 81 lõiget 3 teatavat liiki kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuste suhtes (18). Kui komisjon kohaldab asutamislepingu artikleid 81 ja 82 teatava asja suhtes, peavad seda tegema ka liikmesriikide kohtud, kui nad kohaldavad EÜ konkurentsieeskirju sama juhtumi suhtes komisjoniga samal ajal või pärast komisjoni (19). Ilma et see piiraks Euroopa Kohtu EÜ asutamislepingu lõpliku tõlgendamise õigust, võivad liikmesriikide kohtud leida juhised nii komisjoni määrustest ja otsustest, milles esineb asjaomase kohtuasjaga sarnaseid elemente, kui ka komisjoni teatistest ja suunistest, mis on seotud asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaldamisega, (20) ning konkurentsipoliitika aastaaruandest (21).

B.   LIIKMESRIIKIDE KOHTUTE POOLT EUROOPA ÜHENDUSE KONKURENTSIEESKIRJADE KOHALDAMISEGA SEOTUD MENETLUSKÜSIMUSED

| 9. | Liikmesriikide kohtute poolt EÜ konkurentsieeskirjade kohaldamise kord ja sanktsioonid, mida kohtud saavad kõnealuste eeskirjade rikkumise korral määrata, on suures osas kindlaks määratud siseriiklikus õiguses. Samas on ka ühenduse õiguses teatud ulatuses kindlaks määratud tingimused, mille alusel EÜ konkurentsieeskirju jõustatakse. Kõnealustes ühenduse õiguse sätetes võib liikmesriikide kohtutele näha ette õiguse kasutada teatavaid võimalusi, näiteks taotleda komisjoni arvamust küsimustes, mis käsitlevad EÜ konkurentsieeskirjade rakendamist, (22) või kehtestada eeskirju, mis on nende menetluses olevates asjades kohustuslikud, näiteks lubada komisjonil ja liikmesriigi konkurentsiasutustel esitada kirjalikke seisukohti (23). Kõnealused ühenduse õiguse sätted on liikmesriikide õigusnormide suhtes ülimuslikud. Seetõttu tuleb liikmesriikide kohtutel jätta kohaldamata need siseriiklikud eeskirjad, mis kohaldamisel võivad olla vastuolus kõnealuste ühenduse õiguse sätetega. Kui ühenduse õigusnormid on vahetult kohaldatavad, on nende näol tegemist otsese õiguste ja kohustuste allikaga nende kohaldamisalas olevatele isikutele ning neid tuleb kohaldada täielikult ja ühetaoliselt kõikides liikmesriikides alates õigusakti jõustumise kuupäevast (24). |
| --- | --- |

9.

Liikmesriikide kohtute poolt EÜ konkurentsieeskirjade kohaldamise kord ja sanktsioonid, mida kohtud saavad kõnealuste eeskirjade rikkumise korral määrata, on suures osas kindlaks määratud siseriiklikus õiguses. Samas on ka ühenduse õiguses teatud ulatuses kindlaks määratud tingimused, mille alusel EÜ konkurentsieeskirju jõustatakse. Kõnealustes ühenduse õiguse sätetes võib liikmesriikide kohtutele näha ette õiguse kasutada teatavaid võimalusi, näiteks taotleda komisjoni arvamust küsimustes, mis käsitlevad EÜ konkurentsieeskirjade rakendamist, (22) või kehtestada eeskirju, mis on nende menetluses olevates asjades kohustuslikud, näiteks lubada komisjonil ja liikmesriigi konkurentsiasutustel esitada kirjalikke seisukohti (23). Kõnealused ühenduse õiguse sätted on liikmesriikide õigusnormide suhtes ülimuslikud. Seetõttu tuleb liikmesriikide kohtutel jätta kohaldamata need siseriiklikud eeskirjad, mis kohaldamisel võivad olla vastuolus kõnealuste ühenduse õiguse sätetega. Kui ühenduse õigusnormid on vahetult kohaldatavad, on nende näol tegemist otsese õiguste ja kohustuste allikaga nende kohaldamisalas olevatele isikutele ning neid tuleb kohaldada täielikult ja ühetaoliselt kõikides liikmesriikides alates õigusakti jõustumise kuupäevast (24).

| 10. | Liikmesriikide kohtutes EÜ konkurentsieeskirjade kohaldamisega seotud korda ja sanktsioone käsitlevate ühenduse õigusnormide puudumisel kohaldavad liikmesriikide kohtud siseriiklikku menetlusõigust ja määravad oma pädevuse ulatuses siseriiklikus õiguses sätestatud sanktsioone. Vaatamata sellele peab kõnealuste siseriiklike õigusnormide kohaldamine olema kooskõlas ühenduse õiguse üldpõhimõtetega. Selles suhtes on kasulik vaadata Euroopa Kohtu kohtupraktikat, mille kohaselt:






  a) | juhuks, kui rikutakse ühenduse õigust, peavad siseriiklikus õiguses olema sätestatud sanktsioonid, mis on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad (25); |
| --- | --- | --- |

10.

Liikmesriikide kohtutes EÜ konkurentsieeskirjade kohaldamisega seotud korda ja sanktsioone käsitlevate ühenduse õigusnormide puudumisel kohaldavad liikmesriikide kohtud siseriiklikku menetlusõigust ja määravad oma pädevuse ulatuses siseriiklikus õiguses sätestatud sanktsioone. Vaatamata sellele peab kõnealuste siseriiklike õigusnormide kohaldamine olema kooskõlas ühenduse õiguse üldpõhimõtetega. Selles suhtes on kasulik vaadata Euroopa Kohtu kohtupraktikat, mille kohaselt:

a)

juhuks, kui rikutakse ühenduse õigust, peavad siseriiklikus õiguses olema sätestatud sanktsioonid, mis on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad (25);

| b) | juhul, kui ühenduse õiguse rikkumine kahjustab üksikisikut, peaks viimasel olema teatud tingimustel võimalik liikmesriigi kohtus kahjuhüvitist taotleda (26); |
| --- | --- |

b)

juhul, kui ühenduse õiguse rikkumine kahjustab üksikisikut, peaks viimasel olema teatud tingimustel võimalik liikmesriigi kohtus kahjuhüvitist taotleda (26);

| c) | menetlust ja sanktsioone käsitlevad eeskirjad, mida liikmesriigi kohtud kohaldavad ühenduse õiguse rakendamiseks,






  — | ei tohi muuta kõnealust rakendamist üleliia raskeks või peaaegu võimatuks (tõhususe põhimõte) (27) ja need |
| --- | --- | --- |

c)

menetlust ja sanktsioone käsitlevad eeskirjad, mida liikmesriigi kohtud kohaldavad ühenduse õiguse rakendamiseks,

—

ei tohi muuta kõnealust rakendamist üleliia raskeks või peaaegu võimatuks (tõhususe põhimõte) (27) ja need

| — | ei tohi olla vähem soodsad kui eeskirjad, mida kohaldatakse samaväärsete riigi õigusaktide rakendamisel (samaväärsuse põhimõte) (28). |
| --- | --- |

—

ei tohi olla vähem soodsad kui eeskirjad, mida kohaldatakse samaväärsete riigi õigusaktide rakendamisel (samaväärsuse põhimõte) (28).

Ühenduse õiguse ülimuslikkuse põhimõtte kohaselt ei tohi liikmesriigi kohus kohaldada siseriiklikke eeskirju, mis ei ole kõnealuse põhimõttega kooskõlas.

C.   EÜ KONKURENTSIEESKIRJADE SAMAAEGNE VÕI JÄRGNEV KOHALDAMINE KOMISJONI JA RIIGI KOHTUTE POOLT

| 11. | Liikmesriigi kohus võib kohaldada EÜ konkurentsieeskirju kokkuleppe, otsuse, kooskõlastatud tegevuse või ühepoolse käitumise suhtes, mis mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust, samal ajal komisjoniga või pärast komisjoni (29). Järgmistes punktides kirjeldatakse kohustusi, mida liikmesriikide kohtud sellises olukorras täitma peavad. |
| --- | --- |

11.

Liikmesriigi kohus võib kohaldada EÜ konkurentsieeskirju kokkuleppe, otsuse, kooskõlastatud tegevuse või ühepoolse käitumise suhtes, mis mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust, samal ajal komisjoniga või pärast komisjoni (29). Järgmistes punktides kirjeldatakse kohustusi, mida liikmesriikide kohtud sellises olukorras täitma peavad.

| 12. | Kui liikmesriigi kohus teeb otsuse enne komisjoni, peab ta hoiduma sellise otsuse vastuvõtmisest, mis võiks olla vastuolus komisjonis arutusel oleva otsusega (30). Selleks võib liikmesriigi kohus küsida komisjonilt, kas viimane on alustanud menetlust samade kokkulepete, otsuste või tegevuste suhtes, (31) ja juhul, kui see nii on, küsida ka kõnealuse asja menetluse käigu ja otsuse tõenäosuse kohta (32). Õiguskindluse kaalutlusel võib liikmesriigi kohus kaaluda oma menetluse peatamist ajani, mil komisjon on otsuse teinud (33). Komisjon omalt poolt üritab eelisjärjekorras arutada neid asju, mille suhtes ta on otsustanud algatada menetluse komisjoni määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 2 lõike 1 tähenduses ja mille suhtes on riigisisene menetlus peatatud, eriti juhul, kui sellest sõltub tsiviilasja tulemus. Kui liikmesriigi kohtul ei ole põhjust kahelda komisjonis arutusel olevas otsuses või kui samalaadses küsimuses on komisjon juba otsuse vastu võtnud, võib liikmesriigi kohus siiski teha otsuse menetletavas asjas kooskõlas kõnealuse arutusel oleva või varasema otsusega, ilma et oleks vaja küsida komisjonilt eespool nimetatud teavet või oodata komisjoni otsust. |
| --- | --- |

12.

Kui liikmesriigi kohus teeb otsuse enne komisjoni, peab ta hoiduma sellise otsuse vastuvõtmisest, mis võiks olla vastuolus komisjonis arutusel oleva otsusega (30). Selleks võib liikmesriigi kohus küsida komisjonilt, kas viimane on alustanud menetlust samade kokkulepete, otsuste või tegevuste suhtes, (31) ja juhul, kui see nii on, küsida ka kõnealuse asja menetluse käigu ja otsuse tõenäosuse kohta (32). Õiguskindluse kaalutlusel võib liikmesriigi kohus kaaluda oma menetluse peatamist ajani, mil komisjon on otsuse teinud (33). Komisjon omalt poolt üritab eelisjärjekorras arutada neid asju, mille suhtes ta on otsustanud algatada menetluse komisjoni määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 2 lõike 1 tähenduses ja mille suhtes on riigisisene menetlus peatatud, eriti juhul, kui sellest sõltub tsiviilasja tulemus. Kui liikmesriigi kohtul ei ole põhjust kahelda komisjonis arutusel olevas otsuses või kui samalaadses küsimuses on komisjon juba otsuse vastu võtnud, võib liikmesriigi kohus siiski teha otsuse menetletavas asjas kooskõlas kõnealuse arutusel oleva või varasema otsusega, ilma et oleks vaja küsida komisjonilt eespool nimetatud teavet või oodata komisjoni otsust.

| 13. | Kui komisjon võtab vastu otsuse asjas, mida arutatakse liikmesriigi kohtus, ei või viimane võtta vastu otsust, mis on vastuolus komisjoni otsusega. Komisjoni otsuste siduv mõju ei piira loomulikult ühenduse õiguse tõlgendamist Euroopa Kohtu poolt. Seetõttu, kui liikmesriigi kohus kahtleb komisjoni otsuse õiguspärasuses, on kõnealune otsus Euroopa Kohtu vastupidise otsuse puudumisel liikmesriigi kohtu suhtes siduv (34). Sellest tulenevalt peab liikmesriigi kohus, kui ta otsustab vastu võtta komisjoni otsusega vastuolus oleva otsuse, esitama Euroopa Kohtule eelotsusetaotluse (asutamislepingu artikkel 234). Sellisel juhul otsustab Euroopa Kohus, kas komisjoni otsus on kooskõlas ühenduse õigusega. Siiski, kui komisjoni otsus vaidlustatakse ühenduse kohtutes vastavalt asutamislepingu artiklile 230 ja liikmesriigi kohtu menetluses oleva vaidluse tulemus sõltub komisjoni otsuse kehtivusest, peaks liikmesriigi kohus peatama oma menetluse, kuni ühenduse kohus on tühistamishagi kohta lõpliku otsuse teinud, välja arvatud juhul, kui liikmesriigi kohus on kohtuasja asjaolude põhjal arvamusel, et Euroopa Kohtult komisjoni otsuse kehtivuse kohta eelotsuse taotlemine on põhjendatud (35). |
| --- | --- |

13.

Kui komisjon võtab vastu otsuse asjas, mida arutatakse liikmesriigi kohtus, ei või viimane võtta vastu otsust, mis on vastuolus komisjoni otsusega. Komisjoni otsuste siduv mõju ei piira loomulikult ühenduse õiguse tõlgendamist Euroopa Kohtu poolt. Seetõttu, kui liikmesriigi kohus kahtleb komisjoni otsuse õiguspärasuses, on kõnealune otsus Euroopa Kohtu vastupidise otsuse puudumisel liikmesriigi kohtu suhtes siduv (34). Sellest tulenevalt peab liikmesriigi kohus, kui ta otsustab vastu võtta komisjoni otsusega vastuolus oleva otsuse, esitama Euroopa Kohtule eelotsusetaotluse (asutamislepingu artikkel 234). Sellisel juhul otsustab Euroopa Kohus, kas komisjoni otsus on kooskõlas ühenduse õigusega. Siiski, kui komisjoni otsus vaidlustatakse ühenduse kohtutes vastavalt asutamislepingu artiklile 230 ja liikmesriigi kohtu menetluses oleva vaidluse tulemus sõltub komisjoni otsuse kehtivusest, peaks liikmesriigi kohus peatama oma menetluse, kuni ühenduse kohus on tühistamishagi kohta lõpliku otsuse teinud, välja arvatud juhul, kui liikmesriigi kohus on kohtuasja asjaolude põhjal arvamusel, et Euroopa Kohtult komisjoni otsuse kehtivuse kohta eelotsuse taotlemine on põhjendatud (35).

| 14. | Kui liikmesriigi kohus on oma menetluse peatanud, näiteks oodates komisjoni otsust (käesoleva teatise punktis 12 kirjeldatud olukord) või kuni ühendus kohus on tühistamishagi või eelotsusetaotluse kohta lõpliku otsuse teinud (punktis 13 kirjeldatud olukord), on liikmesriigi kohus kohustatud uurima, kas poolte huvide kaitseks on vaja võtta ajutisi meetmeid (36). |
| --- | --- |

14.

Kui liikmesriigi kohus on oma menetluse peatanud, näiteks oodates komisjoni otsust (käesoleva teatise punktis 12 kirjeldatud olukord) või kuni ühendus kohus on tühistamishagi või eelotsusetaotluse kohta lõpliku otsuse teinud (punktis 13 kirjeldatud olukord), on liikmesriigi kohus kohustatud uurima, kas poolte huvide kaitseks on vaja võtta ajutisi meetmeid (36).

III.   KOMISJONI JA RIIGI KOHTUTE VAHELINE KOOSTÖÖ

| 15. | Kui arvata välja asutamislepingu artikli 234 kohane koostöömehhanism liikmesriikide kohtute ja Euroopa Kohtu vahel, ei ole EÜ asutamislepingus otseselt ette nähtud koostööd liikmesriikide kohtute ja komisjoni vahel. Sellest hoolimata leidsid ühenduse kohtud, tõlgendades asutamislepingu artiklit 10, mis kohustab liikmesriike abistama ühendust tema ülesannetes, et kõnealune lepingu säte kohustab Euroopa institutsioone ja liikmesriike tegema vastastikku lojaalselt koostööd, et saavutada EÜ asutamislepingu eesmärke. Seega tähendab asutamislepingu artikkel 10, et komisjon peab abistama liikmesriikide kohtuid ühenduse õiguse kohaldamisel (37). Samamoodi võivad liikmesriikide kohtud olla kohustatud abistama komisjoni tema ülesannete täitmisel (38). |
| --- | --- |

15.

Kui arvata välja asutamislepingu artikli 234 kohane koostöömehhanism liikmesriikide kohtute ja Euroopa Kohtu vahel, ei ole EÜ asutamislepingus otseselt ette nähtud koostööd liikmesriikide kohtute ja komisjoni vahel. Sellest hoolimata leidsid ühenduse kohtud, tõlgendades asutamislepingu artiklit 10, mis kohustab liikmesriike abistama ühendust tema ülesannetes, et kõnealune lepingu säte kohustab Euroopa institutsioone ja liikmesriike tegema vastastikku lojaalselt koostööd, et saavutada EÜ asutamislepingu eesmärke. Seega tähendab asutamislepingu artikkel 10, et komisjon peab abistama liikmesriikide kohtuid ühenduse õiguse kohaldamisel (37). Samamoodi võivad liikmesriikide kohtud olla kohustatud abistama komisjoni tema ülesannete täitmisel (38).

| 16. | Samuti tuleb meeles pidada koostööd liikmesriikide kohtute ja liikmesriikide ametiasutuste, eriti konkurentsiasutuste vahel asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaldamisel. Kuigi koostööd kõnealuste riigi ametiasutuste vahel reguleerivad eelkõige siseriiklikud õigusnormid, on määruse artikli 15 lõikes 3 sätestatud, et riigi konkurentsiasutustel on võimalus esitada oma liikmesriigi kohtutele märkusi. Käesoleva teatise punktid 31 ja 33–35 kuuluvad mutatis mutandis kohaldamisele kõnealuste märkuste esitamise suhtes. |
| --- | --- |

16.

Samuti tuleb meeles pidada koostööd liikmesriikide kohtute ja liikmesriikide ametiasutuste, eriti konkurentsiasutuste vahel asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaldamisel. Kuigi koostööd kõnealuste riigi ametiasutuste vahel reguleerivad eelkõige siseriiklikud õigusnormid, on määruse artikli 15 lõikes 3 sätestatud, et riigi konkurentsiasutustel on võimalus esitada oma liikmesriigi kohtutele märkusi. Käesoleva teatise punktid 31 ja 33–35 kuuluvad mutatis mutandis kohaldamisele kõnealuste märkuste esitamise suhtes.

A.   KOMISJON KUI AMICUS CURIAE

| 17. | Selleks et abistada liikmesriikide kohtuid EÜ konkurentsieeskirjade kohaldamisel, on komisjon kohustatud abistama liikmesriigi kohut juhul, kui viimane peab sellist abi vajalikuks otsuse tegemisel konkreetse juhtumi puhul. Määruse artikkel 15 viitab kõnealuse abistamise kõige tavalisematele liikidele: teabe edastamine (punktid 21 kuni 26) ja komisjoni arvamused (punktid 27 kuni 30), mõlemad liikmesriigi kohtu taotlusel, ning komisjoni võimalus esitada märkusi (punktid 31 kuni 35). Et kõnealused abistamise liigid on määruses sätestatud, ei või neid liikmesriigi õigusaktidega piirata. Kuid selleks ette nähtud ja kõnealuse abistamise hõlbustamiseks vajaliku ulatusega ühenduse menetluseeskirjade puudumisel peavad liikmesriigid vastu võtma sobivaid menetluseeskirju selleks, et võimaldada nii liikmesriikide kohtutel kui ka komisjonil täielikult kasutada määruses pakutud võimalusi (39). |
| --- | --- |

17.

Selleks et abistada liikmesriikide kohtuid EÜ konkurentsieeskirjade kohaldamisel, on komisjon kohustatud abistama liikmesriigi kohut juhul, kui viimane peab sellist abi vajalikuks otsuse tegemisel konkreetse juhtumi puhul. Määruse artikkel 15 viitab kõnealuse abistamise kõige tavalisematele liikidele: teabe edastamine (punktid 21 kuni 26) ja komisjoni arvamused (punktid 27 kuni 30), mõlemad liikmesriigi kohtu taotlusel, ning komisjoni võimalus esitada märkusi (punktid 31 kuni 35). Et kõnealused abistamise liigid on määruses sätestatud, ei või neid liikmesriigi õigusaktidega piirata. Kuid selleks ette nähtud ja kõnealuse abistamise hõlbustamiseks vajaliku ulatusega ühenduse menetluseeskirjade puudumisel peavad liikmesriigid vastu võtma sobivaid menetluseeskirju selleks, et võimaldada nii liikmesriikide kohtutel kui ka komisjonil täielikult kasutada määruses pakutud võimalusi (39).

| 18. | Liikmesriigi kohus võib kirjaliku abitaotluse saata järgmisel postiaadressil:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate General for Competition |
| B-1049 Brussels |
| Belgium |

18.

Liikmesriigi kohus võib kirjaliku abitaotluse saata järgmisel postiaadressil:

European Commission

Directorate General for Competition

B-1049 Brussels

Belgium

või elektrooniliselt e-posti aadressil comp-amicus@cec.eu.int

| 19. | Tuleb meeles pidada, et hoolimata sellest, millises vormis liikmesriikide kohtutega koostööd tehakse, järgib komisjon liikmesriikide kohtute sõltumatust. Seetõttu ei ole komisjoni pakutav abi liikmesriigi kohtule siduv. Komisjon peab ka tagama, et ta võtab arvesse ametisaladuse kohustust ning kaitseb oma tegevust ja sõltumatust (40). Täites asutamislepingu artiklis 10 sätestatud kohustus abistada liikmesriikide kohtuid EÜ konkurentsieeskirjade kohaldamisel, on komisjon abi andmisel kohustatud jääma neutraalseks ja objektiivseks. Komisjoni abi liikmesriikide kohtutele on üks osa kohustusest kaitsta avalikku huvi. Seetõttu ei ole kaitse komisjon liikmesriigi kohtus menetletava kohtuasja poolte erahuve. Selle tulemusena ei saa kohtuasja pooled esitada komisjonile liikmesriigi kohtu abistamise kohta märkusi. Juhul kui komisjoniga on ühendust võtnud kohtus menetletava asja pool liikmesriigi kohtus tõstatatud küsimustes, teavitab komisjon sellest liikmesriigi kohut olenemata sellest, kas ühendust võeti enne või pärast liikmesriigi kohtu koostöö taotlust. |
| --- | --- |

19.

Tuleb meeles pidada, et hoolimata sellest, millises vormis liikmesriikide kohtutega koostööd tehakse, järgib komisjon liikmesriikide kohtute sõltumatust. Seetõttu ei ole komisjoni pakutav abi liikmesriigi kohtule siduv. Komisjon peab ka tagama, et ta võtab arvesse ametisaladuse kohustust ning kaitseb oma tegevust ja sõltumatust (40). Täites asutamislepingu artiklis 10 sätestatud kohustus abistada liikmesriikide kohtuid EÜ konkurentsieeskirjade kohaldamisel, on komisjon abi andmisel kohustatud jääma neutraalseks ja objektiivseks. Komisjoni abi liikmesriikide kohtutele on üks osa kohustusest kaitsta avalikku huvi. Seetõttu ei ole kaitse komisjon liikmesriigi kohtus menetletava kohtuasja poolte erahuve. Selle tulemusena ei saa kohtuasja pooled esitada komisjonile liikmesriigi kohtu abistamise kohta märkusi. Juhul kui komisjoniga on ühendust võtnud kohtus menetletava asja pool liikmesriigi kohtus tõstatatud küsimustes, teavitab komisjon sellest liikmesriigi kohut olenemata sellest, kas ühendust võeti enne või pärast liikmesriigi kohtu koostöö taotlust.

| 20. | Vastavalt käesolevale teatisele avaldab komisjon kokkuvõtte koostöö kohta liikmesriikide kohtutega oma konkurentsipoliitika aastaaruandes. Komisjon võib oma arvamused ja märkused teha kättesaadavaks ka oma veebisaidil. |
| --- | --- |

20.

Vastavalt käesolevale teatisele avaldab komisjon kokkuvõtte koostöö kohta liikmesriikide kohtutega oma konkurentsipoliitika aastaaruandes. Komisjon võib oma arvamused ja märkused teha kättesaadavaks ka oma veebisaidil.

1.   Komisjoni kohustus edastada liikmesriikide kohtutele teavet

| 21. | Komisjoni kohustus abistada liikmesriikide kohtuid EÜ konkurentsieeskirjade kohaldamisel seisneb peamiselt komisjoni kohustuses edastada liikmesriikide kohtutele talle teada olev teave. Liikmesriigi kohus võib näiteks paluda komisjonil talle edastada komisjoni valduses olevaid dokumente või menetlusalast teavet, mis võimaldaks kohtul kindlaks teha, kas konkreetne juhtum on komisjonis arutlusel, kas komisjon on algatanud juhtumi suhtes menetluse või kas komisjon on juhtumi kohta juba seisukoha võtnud. Liikmesriigi kohus võib komisjonilt ka küsida, millal võidakse võtta vastu otsus, et kindlaks teha menetluse võimaliku peatamise tingimused või vajadus võtta ajutisi meetmeid (41). |
| --- | --- |

21.

Komisjoni kohustus abistada liikmesriikide kohtuid EÜ konkurentsieeskirjade kohaldamisel seisneb peamiselt komisjoni kohustuses edastada liikmesriikide kohtutele talle teada olev teave. Liikmesriigi kohus võib näiteks paluda komisjonil talle edastada komisjoni valduses olevaid dokumente või menetlusalast teavet, mis võimaldaks kohtul kindlaks teha, kas konkreetne juhtum on komisjonis arutlusel, kas komisjon on algatanud juhtumi suhtes menetluse või kas komisjon on juhtumi kohta juba seisukoha võtnud. Liikmesriigi kohus võib komisjonilt ka küsida, millal võidakse võtta vastu otsus, et kindlaks teha menetluse võimaliku peatamise tingimused või vajadus võtta ajutisi meetmeid (41).

| 22. | Selleks et tagada tõhus koostöö liikmesriikide kohtutega, üritab komisjon esitada liikmesriigi kohtule taotletud teabe ühe kuu jooksul taotluse saamise kuupäevast. Juhul kui komisjon peab taotlema liikmesriigi kohtult täiendavat selgitust kõnealuse taotluse kohta või kui komisjon peab konsulteerima nendega, keda teabe edastamine otseselt mõjutab, loetakse perioodi alguseks päeva, mil vajalik teave komisjonini jõuab. |
| --- | --- |

22.

Selleks et tagada tõhus koostöö liikmesriikide kohtutega, üritab komisjon esitada liikmesriigi kohtule taotletud teabe ühe kuu jooksul taotluse saamise kuupäevast. Juhul kui komisjon peab taotlema liikmesriigi kohtult täiendavat selgitust kõnealuse taotluse kohta või kui komisjon peab konsulteerima nendega, keda teabe edastamine otseselt mõjutab, loetakse perioodi alguseks päeva, mil vajalik teave komisjonini jõuab.

| 23. | Teabe edastamisel liikmesriikide kohtutele peab komisjon kinni pidama asutamislepingu artikliga 287 füüsilistele ja juriidilistele isikutele antud tagatistest (42). Asutamislepingu artikkel 287 keelab komisjoni liikmetel, ametnikel ja muudel teenistujatel avaldada ametisaladuse hoidmise kohustuse alla kuuluvat teavet. Ametisaladuse alla kuuluv teave võib olla nii salajane teave kui ka ärisaladus. Ärisaladus on teave, mille edastamine isikule, kes ei ole kõnealust teavet andnud, lisaks üldsusele avalikuks tegemisele, võib tõsiselt kahjustada teavet andnud isikut (43). |
| --- | --- |

23.

Teabe edastamisel liikmesriikide kohtutele peab komisjon kinni pidama asutamislepingu artikliga 287 füüsilistele ja juriidilistele isikutele antud tagatistest (42). Asutamislepingu artikkel 287 keelab komisjoni liikmetel, ametnikel ja muudel teenistujatel avaldada ametisaladuse hoidmise kohustuse alla kuuluvat teavet. Ametisaladuse alla kuuluv teave võib olla nii salajane teave kui ka ärisaladus. Ärisaladus on teave, mille edastamine isikule, kes ei ole kõnealust teavet andnud, lisaks üldsusele avalikuks tegemisele, võib tõsiselt kahjustada teavet andnud isikut (43).

| 24. | Asutamislepingu artiklite 10 ja 287 koosmõju ei tähenda, et komisjonil on täielikult keelatud edastada liikmesriikide kohtutele teavet, mis kuulub ametisaladuse hoidmise kohustuse alla. Ühenduse kohtute praktika kinnitab, et lojaalse koostöö kohustuse kohaselt peab komisjon edastama liikmesriikide kohtutele igasugust teavet, mida need on taotlenud, sealhulgas ametisaladuse alla kuuluvat teavet. Siiski ei tohi komisjon liikmesriikide kohtutele koostööd pakkudes mingil tingimusel kahjustada asutamislepingu artikliga 287 sätestatud tagatisi. |
| --- | --- |

24.

Asutamislepingu artiklite 10 ja 287 koosmõju ei tähenda, et komisjonil on täielikult keelatud edastada liikmesriikide kohtutele teavet, mis kuulub ametisaladuse hoidmise kohustuse alla. Ühenduse kohtute praktika kinnitab, et lojaalse koostöö kohustuse kohaselt peab komisjon edastama liikmesriikide kohtutele igasugust teavet, mida need on taotlenud, sealhulgas ametisaladuse alla kuuluvat teavet. Siiski ei tohi komisjon liikmesriikide kohtutele koostööd pakkudes mingil tingimusel kahjustada asutamislepingu artikliga 287 sätestatud tagatisi.

| 25. | Seetõttu tuletab komisjon enne liikmesriigi kohtule ametisaladuse hoidmise kohustuse alla kuuluva teabe edastamist kohtule meelde talle ühenduse õigusest tulenevat kohustust järgida asutamislepingu artiklis 287 füüsilistele või juriidilistele isikutele antud õigusi ja küsib liikmesriigi kohtult, kas viimane saab ja kavatseb tagada salajase teabe ja ärisaladuse kaitse. Kui liikmesriigi kohus ei saa kõnealust tagatist anda, ei edasta komisjon liikmesriigi kohtule ametisaladuse hoidmise kohustuse alla kuuluvat teavet (44). Ainult juhul, kui liikmesriigi kohus on andnud tagatise kaitsta salajast teavet ja ärisaladusi, edastab komisjon taotletud teabe ning märgib, milline osa teabest kuulub ametisaladuse alla ja milline mitte ning mida võib seetõttu avalikustada. |
| --- | --- |

25.

Seetõttu tuletab komisjon enne liikmesriigi kohtule ametisaladuse hoidmise kohustuse alla kuuluva teabe edastamist kohtule meelde talle ühenduse õigusest tulenevat kohustust järgida asutamislepingu artiklis 287 füüsilistele või juriidilistele isikutele antud õigusi ja küsib liikmesriigi kohtult, kas viimane saab ja kavatseb tagada salajase teabe ja ärisaladuse kaitse. Kui liikmesriigi kohus ei saa kõnealust tagatist anda, ei edasta komisjon liikmesriigi kohtule ametisaladuse hoidmise kohustuse alla kuuluvat teavet (44). Ainult juhul, kui liikmesriigi kohus on andnud tagatise kaitsta salajast teavet ja ärisaladusi, edastab komisjon taotletud teabe ning märgib, milline osa teabest kuulub ametisaladuse alla ja milline mitte ning mida võib seetõttu avalikustada.

| 26. | Komisjoni teabe avaldamisele liikmesriikide kohtutele kehtivad veel muud erandid. Komisjon võib keelduda liikmesriikide kohtutele teabe edastamisest kaalukatel põhjustel, mis on seotud ühenduse huvide kaitsmisega, või selleks, et vältida ühenduse toimimisse ja sõltumatusesse sekkumist ja eriti talle usaldatud ülesannete täitmise ohustamist (45). Seetõttu ei edasta komisjon liikmesriikide kohtutele leebema kohtlemise taotleja vabatahtlikult esitatud teavet ilma taotleja nõusolekuta. |
| --- | --- |

26.

Komisjoni teabe avaldamisele liikmesriikide kohtutele kehtivad veel muud erandid. Komisjon võib keelduda liikmesriikide kohtutele teabe edastamisest kaalukatel põhjustel, mis on seotud ühenduse huvide kaitsmisega, või selleks, et vältida ühenduse toimimisse ja sõltumatusesse sekkumist ja eriti talle usaldatud ülesannete täitmise ohustamist (45). Seetõttu ei edasta komisjon liikmesriikide kohtutele leebema kohtlemise taotleja vabatahtlikult esitatud teavet ilma taotleja nõusolekuta.

2.   Arvamuse taotlus EÜ konkurentsieeskirjade kohaldamise kohta

| 27. | Kui liikmesriigi kohtult taotletakse tema menetletavas kohtuasjas EÜ konkurentsieeskirjade kohaldamist, võib liikmesriigi kohus kõigepealt otsida juhiseid ühenduse kohtute praktikast või komisjoni määrustest, otsustest, teatistest ja suunistest, mis käsitlevad asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaldamist (46). Juhul kui kõnealustest allikatest piisavalt abi ei saa, võib liikmesriigi kohus EÜ konkurentsieeskirjade kohaldamise küsimuses taotleda komisjoni arvamust. Liikmesriikide kohtud võivad taotleda komisjoni arvamust majandus-, fakti- ja õigusküsimustes (47). See ei piira loomulikult liikmesriigi kohtu võimalust või kohustust taotleda Euroopa Kohtu eelotsust ühenduse õiguse tõlgendamise või kehtivuse kohta kooskõlas EÜ asutamislepingu artikliga 234. |
| --- | --- |

27.

Kui liikmesriigi kohtult taotletakse tema menetletavas kohtuasjas EÜ konkurentsieeskirjade kohaldamist, võib liikmesriigi kohus kõigepealt otsida juhiseid ühenduse kohtute praktikast või komisjoni määrustest, otsustest, teatistest ja suunistest, mis käsitlevad asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaldamist (46). Juhul kui kõnealustest allikatest piisavalt abi ei saa, võib liikmesriigi kohus EÜ konkurentsieeskirjade kohaldamise küsimuses taotleda komisjoni arvamust. Liikmesriikide kohtud võivad taotleda komisjoni arvamust majandus-, fakti- ja õigusküsimustes (47). See ei piira loomulikult liikmesriigi kohtu võimalust või kohustust taotleda Euroopa Kohtu eelotsust ühenduse õiguse tõlgendamise või kehtivuse kohta kooskõlas EÜ asutamislepingu artikliga 234.

| 28. | Selleks, et komisjon saaks anda liikmesriigi kohtule tarviliku arvamuse, võib komisjon liikmesriigi kohtult taotleda täiendavat teavet (48). Selleks et tagada tõhus koostöö liikmesriikide kohtutega, püüab komisjon esitada liikmesriigi kohtule taotletud arvamuse nelja kuu jooksul taotluse saamise kuupäevast. Kui komisjon on taotlenud liikmesriigi kohtult oma arvamuse koostamiseks täiendavat teavet, loetakse kõnealuse perioodi alguseks päeva, mil täiendav teave komisjonini jõuab. |
| --- | --- |

28.

Selleks, et komisjon saaks anda liikmesriigi kohtule tarviliku arvamuse, võib komisjon liikmesriigi kohtult taotleda täiendavat teavet (48). Selleks et tagada tõhus koostöö liikmesriikide kohtutega, püüab komisjon esitada liikmesriigi kohtule taotletud arvamuse nelja kuu jooksul taotluse saamise kuupäevast. Kui komisjon on taotlenud liikmesriigi kohtult oma arvamuse koostamiseks täiendavat teavet, loetakse kõnealuse perioodi alguseks päeva, mil täiendav teave komisjonini jõuab.

| 29. | Oma arvamuses liikmesriigi kohtule piirdub komisjon palutud faktilise teabe või majandusliku või õigusliku selgitusega ega anna hinnangut liikmesriigi kohtus arutusel olevale kohtuasjale. Lisaks sellele ei ole komisjoni arvamus erinevalt ühenduse kohtute poolt ühenduse õiguse kohta antud siduvast tõlgendusest liikmesriigi kohtule siduv. |
| --- | --- |

29.

Oma arvamuses liikmesriigi kohtule piirdub komisjon palutud faktilise teabe või majandusliku või õigusliku selgitusega ega anna hinnangut liikmesriigi kohtus arutusel olevale kohtuasjale. Lisaks sellele ei ole komisjoni arvamus erinevalt ühenduse kohtute poolt ühenduse õiguse kohta antud siduvast tõlgendusest liikmesriigi kohtule siduv.

| 30. | Kooskõlas käesoleva teatise punktiga 19 ei kuula komisjon pooli ära enne liikmesriigi kohtule saadetava arvamuse koostamist. Liikmesriigi kohus peab käsitlema komisjoni arvamust kooskõlas asjaomaste siseriiklike menetluseeskirjadega, mis peavad olema kooskõlas ühenduse õiguse üldpõhimõtetega. |
| --- | --- |

30.

Kooskõlas käesoleva teatise punktiga 19 ei kuula komisjon pooli ära enne liikmesriigi kohtule saadetava arvamuse koostamist. Liikmesriigi kohus peab käsitlema komisjoni arvamust kooskõlas asjaomaste siseriiklike menetluseeskirjadega, mis peavad olema kooskõlas ühenduse õiguse üldpõhimõtetega.

3.   Komisjoni poolt liikmesriigi kohtule märkuste esitamine

| 31. | Vastavalt määruse artikli 15 lõikele 3 võivad liikmesriigi konkurentsiasutused ja komisjon esitada asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaldamisega seotud märkusi liikmesriigi kohtule, kellelt on taotletud kõnealuste sätete kohaldamist. Määruses eristatakse kirjalikke märkusi, mida liikmesriigi konkurentsiasutused ja komisjon võivad esitada omal algatusel, ja suulisi märkusi, mida on võimalik esitada ainult liikmesriigi kohtu loal (49). |
| --- | --- |

31.

Vastavalt määruse artikli 15 lõikele 3 võivad liikmesriigi konkurentsiasutused ja komisjon esitada asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaldamisega seotud märkusi liikmesriigi kohtule, kellelt on taotletud kõnealuste sätete kohaldamist. Määruses eristatakse kirjalikke märkusi, mida liikmesriigi konkurentsiasutused ja komisjon võivad esitada omal algatusel, ja suulisi märkusi, mida on võimalik esitada ainult liikmesriigi kohtu loal (49).

| 32. | Määruses täpsustakse, et komisjon esitab märkusi ainult juhul, kui asutamislepingu artiklite 81 ja 82 ühetaoline kohaldamine seda nõuab. Sellel eesmärgil märkusi esitades piirdub komisjon ainult majandusliku ja õigusliku analüüsiga liikmesriigi kohtus arutusel oleva juhtumi asjaolude kohta. |
| --- | --- |

32.

Määruses täpsustakse, et komisjon esitab märkusi ainult juhul, kui asutamislepingu artiklite 81 ja 82 ühetaoline kohaldamine seda nõuab. Sellel eesmärgil märkusi esitades piirdub komisjon ainult majandusliku ja õigusliku analüüsiga liikmesriigi kohtus arutusel oleva juhtumi asjaolude kohta.

| 33. | Selleks et võimaldada komisjonil esitada tarvilikke märkusi, võidakse liikmesriigi kohtult taotleda komisjonile asjaomase kohtuasja hindamiseks vajalike dokumentide koopiate edastamist või sellise edastamise tagamist. Kooskõlas määruse artikli 15 lõike 3 teise lõiguga kasutab komisjon kõnealuseid dokumente ainult oma märkuste ettevalmistamiseks (50). |
| --- | --- |

33.

Selleks et võimaldada komisjonil esitada tarvilikke märkusi, võidakse liikmesriigi kohtult taotleda komisjonile asjaomase kohtuasja hindamiseks vajalike dokumentide koopiate edastamist või sellise edastamise tagamist. Kooskõlas määruse artikli 15 lõike 3 teise lõiguga kasutab komisjon kõnealuseid dokumente ainult oma märkuste ettevalmistamiseks (50).

| 34. | Kuna määruses ei ole sätestatud märkuste esitamiseks menetluseeskirju, toimub see liikmesriikide menetluseeskirjade ja -tavade alusel. Juhul kui liikmesriik ei ole veel kindlaks määranud asjaomast menetlusraamistikku, otsustab liikmesriigi kohus, millised menetluseeskirjad on sobivad kohtus menetletavas asjas märkuste esitamiseks. |
| --- | --- |

34.

Kuna määruses ei ole sätestatud märkuste esitamiseks menetluseeskirju, toimub see liikmesriikide menetluseeskirjade ja -tavade alusel. Juhul kui liikmesriik ei ole veel kindlaks määranud asjaomast menetlusraamistikku, otsustab liikmesriigi kohus, millised menetluseeskirjad on sobivad kohtus menetletavas asjas märkuste esitamiseks.

| 35. | Menetlusraamistik peaks järgima käesoleva teatise punktis 10 sätestatud põhimõtteid. See tähendab muu hulgas, et menetlusraamistik märkuste esitamiseks seoses asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaldamisega






  a) | peab olema kooskõlas ühenduse õiguse üldpõhimõtetega, eriti kohtuasjaga seotud poolte põhiõigustega; |
| --- | --- | --- |

35.

Menetlusraamistik peaks järgima käesoleva teatise punktis 10 sätestatud põhimõtteid. See tähendab muu hulgas, et menetlusraamistik märkuste esitamiseks seoses asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaldamisega

a)

peab olema kooskõlas ühenduse õiguse üldpõhimõtetega, eriti kohtuasjaga seotud poolte põhiõigustega;

| b) | ei tohi muuta märkuste esitamist üleliia raskeks või peaaegu võimatuks (tõhususe põhimõte) (51) ja |
| --- | --- |

b)

ei tohi muuta märkuste esitamist üleliia raskeks või peaaegu võimatuks (tõhususe põhimõte) (51) ja

| c) | ei tohi muuta kõnealuste märkuste esitamist keerulisemaks kui märkuste esitamine sellistes kohtumenetlustes, kus kohaldatakse võrdväärseid siseriiklikke õigusnorme (samaväärsuse põhimõte). |
| --- | --- |

c)

ei tohi muuta kõnealuste märkuste esitamist keerulisemaks kui märkuste esitamine sellistes kohtumenetlustes, kus kohaldatakse võrdväärseid siseriiklikke õigusnorme (samaväärsuse põhimõte).

B.   LIIKMESRIIKIDE KOHTUD HÕLBUSTAVAD KOMISJONI ÜLESANNETE TÄITMIST EÜ KONKURENTSIEESKIRJADE KOHALDAMISEL

| 36. | Kuna lojaalse koostöö kohustus tähendab ka seda, et liikmesriikide ametiasutused abistavad Euroopa institutsioone EÜ asutamislepingu eesmärkide saavutamisel, (52) sätestatakse määruses kõnealuse abistamise kolm liiki: 1) hindamiseks vajalike dokumentide edastamine kohtuasjas, mille kohta komisjon soovib märkusi esitada (vt punkt 33), 2) EÜ asutamislepingu artikleid 81 ja 82 kohaldavate kohtuotsuste edastamine ja 3) liikmesriikide kohtute roll komisjoni kontrollides. |
| --- | --- |

36.

Kuna lojaalse koostöö kohustus tähendab ka seda, et liikmesriikide ametiasutused abistavad Euroopa institutsioone EÜ asutamislepingu eesmärkide saavutamisel, (52) sätestatakse määruses kõnealuse abistamise kolm liiki: 1) hindamiseks vajalike dokumentide edastamine kohtuasjas, mille kohta komisjon soovib märkusi esitada (vt punkt 33), 2) EÜ asutamislepingu artikleid 81 ja 82 kohaldavate kohtuotsuste edastamine ja 3) liikmesriikide kohtute roll komisjoni kontrollides.

1.   EÜ asutamislepingu artikleid 81 ja 82 kohaldavate kohtute otsuste edastamine

| 37. | Vastavalt määruse artikli 15 lõikele 2 saadavad liikmesriigid komisjonile viivitamata pärast pooltele teatamist koopia EÜ asutamislepingu artikleid 81 ja 82 kohaldava riigi kohtu kirjalikust otsusest. Liikmesriikide kohtute nende otsuste, mis käsitlevad asutamislepingu artiklite 81 või 82 kohaldamist, edastamine ja sellega seotud teave liikmesriigi kohtu menetluse kohta võimaldab komisjonil eelkõige saada õigel ajal teavet kohtuasjadest, mille kohta komisjonil oleks tarvilik esitada märkusi juhul, kui üks pooltest kohtuotsuse edasi kaebab. |
| --- | --- |

37.

Vastavalt määruse artikli 15 lõikele 2 saadavad liikmesriigid komisjonile viivitamata pärast pooltele teatamist koopia EÜ asutamislepingu artikleid 81 ja 82 kohaldava riigi kohtu kirjalikust otsusest. Liikmesriikide kohtute nende otsuste, mis käsitlevad asutamislepingu artiklite 81 või 82 kohaldamist, edastamine ja sellega seotud teave liikmesriigi kohtu menetluse kohta võimaldab komisjonil eelkõige saada õigel ajal teavet kohtuasjadest, mille kohta komisjonil oleks tarvilik esitada märkusi juhul, kui üks pooltest kohtuotsuse edasi kaebab.

2.   Liikmesriikide kohtute roll komisjoni kontrollides

| 38. | Liikmesriikide kohtutel võib olla teatav roll komisjoni poolt ettevõtjate ja ettevõtjate ühenduste üle teostatavates kontrollides. Liikmesriikide kohtute roll oleneb sellest, kas kontrolle viiakse läbi äriruumides või väljaspool äriruume. |
| --- | --- |

38.

Liikmesriikide kohtutel võib olla teatav roll komisjoni poolt ettevõtjate ja ettevõtjate ühenduste üle teostatavates kontrollides. Liikmesriikide kohtute roll oleneb sellest, kas kontrolle viiakse läbi äriruumides või väljaspool äriruume.

| 39. | Kui kontrolli viiakse läbi äriruumides, võib siseriiklike õigusnormide kohaselt olla vaja kohtu luba selleks, et riigi õiguskaitseorgan saaks komisjoni asjaomase ettevõtja vastuseisu korral abistada. Sellist luba võib taotleda ka ettevaatusabinõuna. Taotlust arutades on liikmesriigi kohtul õigus kontrollida, et komisjoni kontrolliotsus on autentne ja et kavandatavad sunnimeetmed ei ole kõnealuse kontrolli sisu arvestades meelevaldsed ega liigsed. Sunnimeetmete proportsionaalsuse kontrollimiseks võib liikmesriigi kohus paluda komisjonilt otse või liikmesriigi konkurentsiasutuse kaudu üksikasjalikke selgitusi eelkõige põhjuste kohta, mille alusel komisjon kahtlustab EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 rikkumist, ja ka kahtlustatava rikkumise raskuse ning selle kohta, milles asjaomase ettevõtja rikkumises osalemine seisneb (53). |
| --- | --- |

39.

Kui kontrolli viiakse läbi äriruumides, võib siseriiklike õigusnormide kohaselt olla vaja kohtu luba selleks, et riigi õiguskaitseorgan saaks komisjoni asjaomase ettevõtja vastuseisu korral abistada. Sellist luba võib taotleda ka ettevaatusabinõuna. Taotlust arutades on liikmesriigi kohtul õigus kontrollida, et komisjoni kontrolliotsus on autentne ja et kavandatavad sunnimeetmed ei ole kõnealuse kontrolli sisu arvestades meelevaldsed ega liigsed. Sunnimeetmete proportsionaalsuse kontrollimiseks võib liikmesriigi kohus paluda komisjonilt otse või liikmesriigi konkurentsiasutuse kaudu üksikasjalikke selgitusi eelkõige põhjuste kohta, mille alusel komisjon kahtlustab EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 rikkumist, ja ka kahtlustatava rikkumise raskuse ning selle kohta, milles asjaomase ettevõtja rikkumises osalemine seisneb (53).

| 40. | Väljaspool äriruume toimuva kontrolli puhul on määruses ette nähtud, et liikmesriigi kohtu luba tuleb saada enne, kui selle kontrolli ette näinud komisjoni otsust täitma asutakse. Sellisel juhul kontrollib liikmesriigi kohus komisjoni otsuse autentsust ning seda, et kavandatud sunnimeetmed ei oleks meelevaldsed ega liigsed, võttes eelkõige arvesse kahtlustatava rikkumise tõsidust, olemasoleva tõendusmaterjali olulisust, asjaomase ettevõtja rikkumises osalemist ning tõenäosust, et kontrolli sisuga seotud raamatupidamis- ja äridokumente hoitakse ruumides, millega seoses luba taotletakse. Liikmesriigi kohus võib otse või riigi konkurentsiasutuse kaudu paluda komisjonilt üksikasjalikku selgitust nende asjaolude kohta, mida on vaja kavandatud sunnimeetmete proportsionaalsuse kontrollimiseks (54). |
| --- | --- |

40.

Väljaspool äriruume toimuva kontrolli puhul on määruses ette nähtud, et liikmesriigi kohtu luba tuleb saada enne, kui selle kontrolli ette näinud komisjoni otsust täitma asutakse. Sellisel juhul kontrollib liikmesriigi kohus komisjoni otsuse autentsust ning seda, et kavandatud sunnimeetmed ei oleks meelevaldsed ega liigsed, võttes eelkõige arvesse kahtlustatava rikkumise tõsidust, olemasoleva tõendusmaterjali olulisust, asjaomase ettevõtja rikkumises osalemist ning tõenäosust, et kontrolli sisuga seotud raamatupidamis- ja äridokumente hoitakse ruumides, millega seoses luba taotletakse. Liikmesriigi kohus võib otse või riigi konkurentsiasutuse kaudu paluda komisjonilt üksikasjalikku selgitust nende asjaolude kohta, mida on vaja kavandatud sunnimeetmete proportsionaalsuse kontrollimiseks (54).

| 41. | Punktides 39 ja 40 kirjeldatud juhtudel ei või liikmesriigi kohus seada kahtluse alla komisjoni otsuse õiguspärasust või kontrollimise vajalikkust ega nõuda, et talle esitatakse komisjoni käsutuses olev teave (55). Lisaks sellele peab liikmesriigi kohus vastavalt lojaalse koostöö nõudele oma otsuse vastu võtma mõistliku aja jooksul, mis võimaldaks komisjonil oma kontrolli tõhusalt läbi viia (56). |
| --- | --- |

41.

Punktides 39 ja 40 kirjeldatud juhtudel ei või liikmesriigi kohus seada kahtluse alla komisjoni otsuse õiguspärasust või kontrollimise vajalikkust ega nõuda, et talle esitatakse komisjoni käsutuses olev teave (55). Lisaks sellele peab liikmesriigi kohus vastavalt lojaalse koostöö nõudele oma otsuse vastu võtma mõistliku aja jooksul, mis võimaldaks komisjonil oma kontrolli tõhusalt läbi viia (56).

IV.   LÕPPSÄTTED

| 42. | Käesolev teatis on välja antud selleks, et aidata liikmesriikide kohtutel kohaldada asutamislepingu artikleid 81 ja 82. Teatis ei ole liikmesriikide kohtutele siduv ega mõjuta ühenduse õigusest tulenevaid ELi liikmesriikide ja füüsiliste või juriidiliste isikute õigusi ja kohustusi. |
| --- | --- |

42.

Käesolev teatis on välja antud selleks, et aidata liikmesriikide kohtutel kohaldada asutamislepingu artikleid 81 ja 82. Teatis ei ole liikmesriikide kohtutele siduv ega mõjuta ühenduse õigusest tulenevaid ELi liikmesriikide ja füüsiliste või juriidiliste isikute õigusi ja kohustusi.

| 43. | Käesoleva teatisega asendatakse 1993. aasta teatise riigi kohtute ja komisjoni vahelise koostöö kohta EMÜ asutamislepingu artiklite 85 ja 86 kohaldamisel (57). |
| --- | --- |

43.

Käesoleva teatisega asendatakse 1993. aasta teatise riigi kohtute ja komisjoni vahelise koostöö kohta EMÜ asutamislepingu artiklite 85 ja 86 kohaldamisel (57).

LISA

KOMISJONI MÄÄRUSED, TEATISED JA SUUNISED

Käesolev loetelu on kättesaadav ja seda uuendatakse Euroopa Komisjoni konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil:

http://europa.eu.int/comm/competition/antitrust/legislation/

A.   Eeskirjad, mis ei ole sektorile eriomased

1.   Üldist laadi teatised

| — | Teatis asjaomase turu mõiste kohta ühenduse konkurentsiõiguse kohaldamisel (EÜT C 372, 9.12.1997, lk 5). |
| --- | --- |

—

Teatis asjaomase turu mõiste kohta ühenduse konkurentsiõiguse kohaldamisel (EÜT C 372, 9.12.1997, lk 5).

| — | Teatis vähetähtsate kokkulepete kohta, mis ei piira märgatavalt konkurentsi Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 81 lõike 1 kohaselt (vähese tähtsusega abi) (EÜT C 368, 22.12.2001, lk 13). |
| --- | --- |

—

Teatis vähetähtsate kokkulepete kohta, mis ei piira märgatavalt konkurentsi Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 81 lõike 1 kohaselt (vähese tähtsusega abi) (EÜT C 368, 22.12.2001, lk 13).

| — | Teatis asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sisalduva kaubanduse mõjutamise mõiste kohta (ELT C 101, 27.4.2004, lk 81). |
| --- | --- |

—

Teatis asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sisalduva kaubanduse mõjutamise mõiste kohta (ELT C 101, 27.4.2004, lk 81).

| — | Suunised asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta (ELT C 101, 27.4.2004, lk 2). |
| --- | --- |

—

Suunised asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta (ELT C 101, 27.4.2004, lk 2).

2.   Vertikaalkokkulepped

| — | 22. detsembri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 2790/1999 asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta vertikaalkokkuleppe ja kooskõlastatud tegevuse liikide suhtes (EÜT L 336, 29.12.1999, lk 21). |
| --- | --- |

—

22. detsembri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 2790/1999 asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta vertikaalkokkuleppe ja kooskõlastatud tegevuse liikide suhtes (EÜT L 336, 29.12.1999, lk 21).

| — | Suunised vertikaalsete piirangute kohta (EÜT C 291, 13.10.2000, lk 1). |
| --- | --- |

—

Suunised vertikaalsete piirangute kohta (EÜT C 291, 13.10.2000, lk 1).

3.   Horisontaalsed koostöölepingud

| — | 29. novembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2658/2000 asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta spetsialiseerumiskokkuleppe liikide suhtes (EÜT L 304, 5.12.2000, lk 3). |
| --- | --- |

—

29. novembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2658/2000 asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta spetsialiseerumiskokkuleppe liikide suhtes (EÜT L 304, 5.12.2000, lk 3).

| — | 29. novembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2659/2000 asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta uurimis- ja arenduskokkuleppe liikide suhtes (EÜT L 304, 5.12.2000, lk 7). |
| --- | --- |

—

29. novembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2659/2000 asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta uurimis- ja arenduskokkuleppe liikide suhtes (EÜT L 304, 5.12.2000, lk 7).

| — | Suunised asutamislepingu artikli 81 kohaldamise kohta horisontaalsete koostöölepingute suhtes (EÜT C 3, 6.1.2001, lk 2). |
| --- | --- |

—

Suunised asutamislepingu artikli 81 kohaldamise kohta horisontaalsete koostöölepingute suhtes (EÜT C 3, 6.1.2001, lk 2).

4.   Tehnoloogiasiirde litsentsilepingud

| — | 27. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 773/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaste menetluste teostamist komisjonis (ELT L 123, 27.4.2004). |
| --- | --- |

—

27. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 773/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaste menetluste teostamist komisjonis (ELT L 123, 27.4.2004).

| — | Suunised asutamislepingu artikli 81 kohaldamise kohta tehnosiirde kokkulepete suhtes (ELT C 101, 27.4.2004, lk 2). |
| --- | --- |

—

Suunised asutamislepingu artikli 81 kohaldamise kohta tehnosiirde kokkulepete suhtes (ELT C 101, 27.4.2004, lk 2).

B.   Sektorile eriomased eeskirjad

1.   Kindlustussektor

| — | 27. veebruari 2003. aasta määrus (EÜ) nr 358/2003 asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuse suhtes kindlustussektoris (ELT L 53, 28.2.2003, lk 8). |
| --- | --- |

—

27. veebruari 2003. aasta määrus (EÜ) nr 358/2003 asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuse suhtes kindlustussektoris (ELT L 53, 28.2.2003, lk 8).

2.   Mootorsõidukid

| — | 31. juuli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1400/2002 asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki vertikaalkokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse suhtes mootorsõidukisektoris (EÜT L 203, 1.8.2002, lk 30). |
| --- | --- |

—

31. juuli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1400/2002 asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki vertikaalkokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse suhtes mootorsõidukisektoris (EÜT L 203, 1.8.2002, lk 30).

3.   Telekommunikatsioon ja postiteenused

| — | Suunised EMÜ konkurentsieeskirjade kohaldamiseks telekommunikatsioonisektoris (EÜT C 233, 6.9.1991, lk 2). |
| --- | --- |

—

Suunised EMÜ konkurentsieeskirjade kohaldamiseks telekommunikatsioonisektoris (EÜT C 233, 6.9.1991, lk 2).

| — | Teatis, mis käsitleb konkurentsieeskirjade kohaldamist postisektoris ja teatavate postiteenustega seotud riigi meetmete hindamist (EÜT C 39, 6.2.1998, lk 2). |
| --- | --- |

—

Teatis, mis käsitleb konkurentsieeskirjade kohaldamist postisektoris ja teatavate postiteenustega seotud riigi meetmete hindamist (EÜT C 39, 6.2.1998, lk 2).

| — | Teatis konkurentsieeskirjade kohaldamise kohta telekommunikatsioonisektori juurdepääsulepingute suhtes – raamistik, asjaomased turud ja põhimõtted (EÜT C 265, 22.8.1998, lk 2). |
| --- | --- |

—

Teatis konkurentsieeskirjade kohaldamise kohta telekommunikatsioonisektori juurdepääsulepingute suhtes – raamistik, asjaomased turud ja põhimõtted (EÜT C 265, 22.8.1998, lk 2).

| — | Turuanalüüsi ja märkimisväärse turujõu hindamise suunised vastavalt ühenduse elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste reguleerivale raamistikule (EÜT C 165, 11.7.2002, lk 6). |
| --- | --- |

—

Turuanalüüsi ja märkimisväärse turujõu hindamise suunised vastavalt ühenduse elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste reguleerivale raamistikule (EÜT C 165, 11.7.2002, lk 6).

4.   Transport

| — | Määrus (EMÜ) nr 1617/93 asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuse suhtes, mis käsitlevad sõiduplaanide ühist planeerimist ja kooskõlastamist, ühist tegutsemist, regulaarlennuliinide reisijate- ja lastiveotariifidega seotud konsultatsioone ning teenindusaegade jaotamist lennujaamades (EÜT L 155, 26.6.1993, lk 18). |
| --- | --- |

—

Määrus (EMÜ) nr 1617/93 asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuse suhtes, mis käsitlevad sõiduplaanide ühist planeerimist ja kooskõlastamist, ühist tegutsemist, regulaarlennuliinide reisijate- ja lastiveotariifidega seotud konsultatsioone ning teenindusaegade jaotamist lennujaamades (EÜT L 155, 26.6.1993, lk 18).

| — | Teatis selgituste kohta seoses komisjoni soovitustega konkurentsieeskirjade kohaldamiseks uute transpordi infrastruktuuri projektide puhul (EÜT C 298, 30.9.1997, lk 5). |
| --- | --- |

—

Teatis selgituste kohta seoses komisjoni soovitustega konkurentsieeskirjade kohaldamiseks uute transpordi infrastruktuuri projektide puhul (EÜT C 298, 30.9.1997, lk 5).

| — | 19. aprilli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 823/2000 asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta liinilaevandusettevõtjate teatavat liiki kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuse suhtes (konsortsiumid) (EÜT L 100, 20.4.2000, lk 24). |
| --- | --- |

—

19. aprilli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 823/2000 asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta liinilaevandusettevõtjate teatavat liiki kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuse suhtes (konsortsiumid) (EÜT L 100, 20.4.2000, lk 24).

---

(1)  Kriteeriumid selle üle otsustamiseks, millist organit võib pidada Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 234 kohaselt kohtuks, on esitatud nt otsuses kohtuasjas C-516/99: Schmid, EKL 2002 lk I-4573, punkt 34: „Euroopa Kohus võtab arvesse teatavate asjaolude kogumit: organi õiguslik alus, alalisus, otsuste kohustuslikkus, menetluse võistlevus, õigusnormide kohaldamine organi poolt ning tema sõltumatus.”

1

(2)  Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1).

2

(3)  Teatis koostöö kohta konkurentsiasutuste võrgustikus (ELT C 101, 27.4.2004, lk 43). Käesoleva teatise kohaldamisel on riigi konkurentsiasutus liikmesriigi määratud asutus vastavalt määruse artikli 35 lõikele 1.

3

(4)  Liikmesriigi kohtu pädevus sõltub liikmesriigi, Euroopa ja rahvusvahelistest kohtualluvuse eeskirjadest. Sellega seoses tuleb meeles pidada, et nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1) kuulub kohaldamisele kõikide tsiviil- või kaubandusvaldkonda kuuluvate konkurentsiasjade suhtes.

4

(5)  Vt määruse artikkel 6.

5

(6)  Vt asutamislepingu artiklid 2 ja 3, otsus kohtuasjas C-126/97: Eco Swiss, EKL 1999, lk I-3055, punkt 36; otsus kohtuasjas T-34/92: Fiatagri UK ja New Holland Ford, EKL 1994, lk II-905, punkt 39, ja otsus kohtuasjas T-128/98: Aéroports de Paris, EKL 2000, lk II-3929, punkt 241.

6

(7)  Otsus liidetud kohtuasjades C-430/93 ja C-431/93: van Schijndel, EKL 1995, lk I-4705, punktid 13–15 ja 22.

7

(8)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 põhjenduse 8 viimasele lausele ei kohaldata kõnealust määrust selliste liikmesriigi õigusnormide suhtes, millega rakendatakse kriminaalkaristusi füüsiliste isikute suhtes, välja arvatud juhul, kui selliste sanktsioonide abil tagatakse ettevõtjate suhtes kohaldatavate konkurentsieeskirjade rakendamine.

8

(9)  Otsus kohtuasjas T-24/90: Automec, EKL 1992, lk II-2223, punkt 85.

9

(10)  Täiendava selgituse saamiseks kaubanduse mõjutamise mõiste kohta vt teatist kõnealuses küsimuses (ELT C 101, 27.4.2004, lk 81).

10

(11)  Määruse artikli 3 lõige 1.

11

(12)  Vt ka teatis artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta (ELT C 101, 27.4.2004, lk 2).

12

(13)  Otsus kohtuasjas 14/68: Walt Wilhelm, EKL 1969, lk 1, ja otsus liidetud kohtuasjades 253/78 ja 1 – 3/79: Giry ja Guerlain, EKL 1980, lk 2327, punktid 15–17.

13

(14)  Otsus kohtuasjas 106/77: Simmenthal, EKL 1978, lk 629, punkt 21, ja otsus kohtuasjas C-198/01: Consorzio Industrie Fiammiferi (CIF), EKL 2003, punkt 49.

14

(15)  Näiteks võidakse liikmesriigi kohtult taotleda, et ta kohaldaks komisjoni otsust, mis on vastu võetud vastavalt määruse artiklitele 7–10 ja artiklitele 23 ja 24.

15

(16)  Vt nt otsus kohtuasjas 5/88: Wachauf, EKL 1989, lk 2609, punkt 19.

16

(17)  Otsus liidetud kohtuasjades C-215/96 ja C-216/96: Bagnasco, EKL 1999, lk I-135, punkt 50.

17

(18)  Otsus kohtuasjas 63/75: Fonderies Roubaix, EKL 1976, lk 111, punktid 9–11, ja otsus kohtuasjas C-234/89: Delimitis, EKL 1991, lk I-935, punkt 46.

18

(19)  Komisjoniga samal ajal või pärast komisjoni EÜ konkurentsieeskirjade kohaldamise kohta liikmesriikide kohtute poolt vt ka punkte 11–14.

19

(20)  Otsus kohtuasjas 66/86: Ahmed Saeed Flugreisen, EKL 1989, lk 803, punkt 27, ja otsus kohtuasjas C-234/89: Delimitis, EKL 1991, lk I-935, punkt 50. Käesolevale teatisele on lisatud loetelu komisjoni konkurentsipoliitika suunistest, teatistest ja määrustest, sealhulgas ka määrused, mis käsitlevad EÜ asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamist teatavat liiki kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuste suhtes. Komisjoni otsuseid, millega kohaldatakse EÜ asutamislepingu artikleid 81 ja 82 (alates 1964), võib leida veebilehelt http://www.europa.eu.int/comm/competition/antitrust/cases/

20

(21)  Otsus liidetud kohtuasjades C-319/93, C-40/94 ja C-224/94: Dijkstra, EKL 1995, lk I-4471, punkt 32.

21

(22)  Liikmesriikide kohtute võimaluse kohta taotleda komisjoni arvamust vt ka punkte 27–30.

22

(23)  Märkuste esitamise kohta vt ka punktid 31 kuni 35.

23

(24)  Otsus kohtuasjas 106/77: Simmenthal, EKL 1978, lk 629, punktid 14 ja 15.

24

(25)  Otsus kohtuasjas 68/88: komisjon vs. Kreeka, EKL 1989, lk 2965, punktid 23–25.

25

vs

(26)  Kahjuhüvitis juhul, kui rikkumise pani toime ettevõtja, vt otsus kohtuasjas C-453/99: Courage ja Crehan, EKL 2001, lk 6297, punktid 26 ja 27. Kahjuhüvitis juhul, kui rikkumise pani toime liikmesriik või ametiasutus, mis on riigi struktuuri osa, ja selliste riigi vastutuse tingimuste kohta vt nt otsus liidetud kohtuasjades C-6/90 ja C-9/90: Francovich, EKL 1991, lk I-5357, punktid 33–36; otsus kohtuasjas C-271/91: Marshall vs. Southampton ja South West Hampshire’i piirkonna tervishoiuasutus, EKL 1993, lk I-4367, punktid 30 ja 34–35; otsus liidetud kohtuasjades C-46/93 ja C-48/93: Brasserie du Pźcheur ja Factortame, EKL 1996, lk I-1029; otsus kohtuasjas C-392/93: British Telecommunications, EKL 1996, lk I-1631, punktid 39–46, ja otsus liidetud kohtuasjades C-178/94, C-179/94 ja C-188/94 – 190/94: Dillenkofer, EKL 1996, lk I-4845, punktid 22–26 ja 72.

26

vs

(27)  Vt nt otsus kohtuasjas 33/76: Rewe, EKL 1976, lk 1989, punkt 5; otsus kohtuasjas 45/76: Comet, EKL 1976, lk 2043, punkt 12, ja otsus kohtuasjas 79/83: Harz, EKL 1984, lk 1921, punktid 18 ja 23.

27

(28)  Vt nt otsus kohtuasjas 33/76: Rewe, EKL 1976, lk 1989, punkt 5; otsus kohtuasjas 158/80: Rewe, EKL 1981, lk 1805, punkt 44; otsus kohtuasjas 199/82: San Giorgio, EKL 1983, lk 3595, punkt 12, ja otsus kohtuasjas C-213/96: Edis, EKL 1998, lk I-4951, punktid 36 ja 37.

28

(29)  Artikli 11 lõige 6 takistab võrreldes artikli 35 lõigetega 3 ja 4 EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 samaaegset kohaldamist komisjoni ja liikmesriigi kohtu poolt ainult juhul, kui viimane on määratud liikmesriigi konkurentsiasutuseks.

29

(30)  Määruse artikli 16 lõige 1.

30

(31)  Komisjon algatab menetluse eesmärgiga võtta vastu ametlikes väljaannetes avaldatud määruse artiklitele 7 kuni 10 vastav otsus (vt komisjoni 7. aprilli määruse (EÜ) nr 773/2004 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklitele 81 ja 82 vastavaid menetlusi) (ELT C 101, 27.4.2004) artikli 2 lõige 2). Euroopa Kohtu sõnul viitab menetluse algatamine komisjoni ametlikule toimingule, see tõendab komisjoni kavatsust vastu võtta otsus (otsus kohtuasjas 48/72: Brasserie de Haecht, EKL 1973, lk 77, punkt 16).

31

(32)  Otsus kohtuasjas C-234/89: Delmitis, EKL 1991, lk I-935, punkt 53, ja otsus liidetud kohtuasjades C-319/93, C-40/94 ja C-224/94: Dijkstra, EKL 1995, lk I-4471, punkt 34. Vt lisaks kõnealuse küsimuse kohta käesoleva teatise punkti 21.

32

(33)  Vt määruse artikli 16 lõige 1 ja otsus kohtuasjas C-234/89: Delimitis, EKL 1991, lk I-935, punkt 47, ja otsus kohtuasjas C-344/98: Masterfoods, EKL 2000, lk I-11369, punkt 51.

33

(34)  Otsus kohtuasjas 314/85: Foto-Frost, EKL 1987, lk 4199, punktid 12–20.

34

(35)  Vt määruse artikli 16 lõige 1 ja otsus kohtuasjas C-344/98: Masterfoods, EKL 2000, lk I-11369, punktid 52–59.

35

(36)  Otsus kohtuasjas C-344/98: Masterfoods, EKL 2000, lk I-11369, punkt 58.

36

(37)  Otsus kohtuasjas C-2/88: Imm Zwartveld, EKL 1990, lk I-3365, punktid 16–22, ja otsus kohtuasjas C-234/89: Delimitis, EKL 1991, lk I-935, punkt 53.

37

(38)  Otsus kohtuasjas C-94/00: Roquette Fréres, EKL 2002, lk 9011, punkt 31.

38

(39)  Kõnealuste riigi menetluseeskirjade vastavuse kohta ühenduse õiguse üldpõhimõtetega, vt käesoleva teatise punkte 9 ja 10.

39

(40)  Nende kohustuste kohta vt nt käesoleva teatise punktid 23–26.

40

(41)  Otsus kohtuasjas C-234/89: Delmitis, EKL 1991, lk I-935, punkt 53, ja otsus liidetud kohtuasjades C-319/93, C-40/94 ja C-224/94: Dijkstra, EKL 1995, lk I-4471, punkt 34.

41

(42)  Otsus kohtuasjas C-234/89: Delimitis, EKL 1991, lk I-935, punkt 53.

42

(43)  Otsus kohtuasjas T-353/94: Postbank, EKL 1996, lk II-921, punktid 86 ja 87, ja otsus kohtuasjas 145/83: Adams, EKL 1985, lk 3539, punkt 34.

43

(44)  Otsus kohtuasjas C-2/88: Zwartveld, EKL 1990, lk I-4405, punktid 10 ja 11, ja otsus kohtuasjas T-353/94: Postbank, EKL 1996, lk II-921, punkt 93.

44

(45)  Otsus kohtuasjas C-2/88: Zwartveld, EKL 1990, lk I-4405, punktid 10 ja 11, otsus kohtuasjas C-275/00: Firs ja Frantex, EKL 2002, lk I-10943, punkt 49, ja otsus kohtuasjas T-353/94: Postbank, EKL 1996, lk II-921, punkt 93.

45

(46)  Vt käesoleva teatise punkti 8.

46

(47)  Otsus kohtuasjas C-234/89: Delmitis, EKL 1991, lk I-935, punkt 53, ja otsus liidetud kohtuasjades C-319/93, C-40/94 ja C-224/94: Dijkstra, EKL 1995, lk I-4471, punkt 34.

47

(48)  Võrdle otsust kohtuasjas 96/81: komisjon vs. Madalmaad, EKL 1982, lk 1791, punkt 7, ja otsus kohtuasjas 272/86: komisjon vs. Kreeka, EKL 1988, lk 4875, punkt 30.

48

vs

vs

(49)  Vastavalt määruse artikli 15 lõikele 4 ei piira see liikmesriigi konkurentsiasutustele selle liikmesriigi õigusaktidega antud laialdasemat õigust esitada kohtutele märkusi.

49

(50)  Vt ka määruse artikli 28 lõige 2, mille kohaselt ei tohi komisjon avaldada saadud teavet, mis kuulub ametisaladuse hoidmise kohustuse alla.

50

(51)  Otsus liidetud kohtuasjades 46/87 ja 227/88: Hoechst, EKL 1989, lk 2859, 33. Vt ka määruse artikli 15 lõige 3.

51

(52)  Otsus kohtuasjas C-69/90: komisjon vs. Itaalia, EKL 1991, lk 6011, 15.

52

vs

(53)  Määruse artikli 20 lõiked 6–8 ning otsus kohtuasjas C-94/00: Roquette Fréres, EKL 2002, lk 9011.

53

(54)  Määruse artikli 21 lõige 3.

54

(55)  Otsus kohtuasjas C-94/00: Roquette Fréres, EKL 2002, lk 9011, punktid 39 ja 62–66.

55

(56)  Vt ka 91 ja 92.

56

(57)  EÜT C 39, 13.2.1993, lk 6.

57

---