# Az Európai Unió C 181/2016

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 181 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 59. évfolyam2016. május 19. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 181

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

59. évfolyam2016. május 19.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | |
| 2016/C 181/01 | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2013–20142013. október 7–10-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 13. E, 2014.1.17.

  A 2011. évi mentesítésről szóló, 2013. október 9-én elfogadott szöveget a Hivatalos Lap L 328., 2013.12.7. számában tették közzé.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

2016/C 181/01

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2013–20142013. október 7–10-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 13. E, 2014.1.17.

  A 2011. évi mentesítésről szóló, 2013. október 9-én elfogadott szöveget a Hivatalos Lap L 328., 2013.12.7. számában tették közzé.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 13. E, 2014.1.17.

A 2011. évi mentesítésről szóló, 2013. október 9-én elfogadott szöveget a Hivatalos Lap L 328., 2013.12.7. számában tették közzé.

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2013. október 8. |
| 2016/C 181/02 | Az Európai Parlament 2013. október 8-i állásfoglalása a korrupcióról a köz és magánszférában: hatása az emberi jogokra a harmadik országokban (2013/2074(INI)) | 2 |
| 2016/C 181/03 | Az Európai Parlament 2013. október 8-i állásfoglalása az előremutató politikatervezésről és a hosszú távú trendekről: a kapacitásépítés költségvetési vonzatai (2012/2290(INI)) | 16 |
| 2016/C 181/04 | Az Európai Parlament 2013. október 8-i állásfoglalása a nemzetközi magánjog fejlesztéséről: joghatósági szabályok a foglalkoztatás terén (2013/2023(INI)) | 19 |
| 2016/C 181/05 | Az Európai Parlament 2013. október 8-i állásfoglalása a gendercídiumról: a hiányzó nő? (2012/2273(INI)) | 21 |
| 2016/C 181/06 | Az Európai Parlament 2013. október 8-i állásfoglalása a költségvetési megszorítások regionális és helyi hatóságokra kifejtett hatásáról, tekintettel az uniós strukturális alapok kiadásaira a tagállamokban (2013/2042(INI)) | 29 |
| 2016/C 181/07 | Az Európai Parlament 2013. október 8-i állásfoglalása: Lépések egy átfogó uniós halászati stratégiáért a csendes-óceáni régióban (2012/2235(INI)) | 35 |
| 2016/C 181/08 | Az Európai Parlament 2013. október 8-i állásfoglalása a halászati korlátozásokról és a parti tengerekről a Földközi- és a Fekete-tengeren – a konfliktusmegoldás módszerei (2011/2086(INI)) | 41 |
| | 2013. október 9. |
| 2016/C 181/09 | Az Európai Parlament 2013. október 9-i állásfoglalása az EU és Kína közötti kétoldalú beruházási megállapodásról szóló tárgyalásokról (2013/2674(RSP)) | 45 |
| 2016/C 181/10 | Az Európai Parlament 2013. október 9-i állásfoglalása az EU és Tajvan közötti kereskedelmi kapcsolatokról (2013/2675(RSP)) | 52 |
| 2016/C 181/11 | Az Európai Parlament 2013. október 9-i állásfoglalása a szíriai konfliktus keltette menekülthullám problémájának leküzdésére irányuló uniós és tagállami intézkedésekről (2013/2837(RSP)) | 56 |
| | 2013. október 10. |
| 2016/C 181/12 | Az Európai Parlament 2013. október 10-i állásfoglalása a foglyok CIA általi állítólagos szállításáról és illegális fogva tartásáról az európai országokban: (2013/2702(RSP)) | 61 |
| 2016/C 181/13 | Az Európai Parlament 2013. október 10-i állásfoglalása a határokon átnyúló bűnüldözési együttműködés megerősítéséről az EU-ban: a prümi határozat és az európai információcsere-modell végrehajtása (2013/2586(RSP)) | 67 |
| 2016/C 181/14 | Az Európai Parlament 2013. október 10-i állásfoglalása a kasztok szerinti megkülönböztetésről (2013/2676(RSP)) | 69 |
| 2016/C 181/15 | Az Európai Parlament 2013. október 10-i állásfoglalása a Petíciós Bizottság 2012. év során folytatott tanácskozásainak eredményéről (2013/2013(INI)) | 73 |
| 2016/C 181/16 | Az Európai Parlament 2013. október 10-i állásfoglalása a keresztényekkel szembeni erőszak és üldöztetés különösen Malulában (Szíria) és Pesavárban (Pakisztán) tapasztalt közelmúltbeli eseteiről, valamint Szaíd Ábedíni lelkipásztor ügyéről (Irán) (2013/2872(RSP)) | 82 |
| 2016/C 181/17 | Az Európai Parlament 2013. október 10-i állásfoglalása a szudáni összecsapásokról és az azokat követő sajtócenzúráról (2013/2873(RSP)) | 87 |
| 2016/C 181/18 | Az Európai Parlament 2013. október 10-i állásfoglalása a legutóbbi iraki erőszakos eseményekről (2013/2874(RSP)) | 92 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2013. október 8.

2016/C 181/02

Az Európai Parlament 2013. október 8-i állásfoglalása a korrupcióról a köz és magánszférában: hatása az emberi jogokra a harmadik országokban (2013/2074(INI))

2

2016/C 181/03

Az Európai Parlament 2013. október 8-i állásfoglalása az előremutató politikatervezésről és a hosszú távú trendekről: a kapacitásépítés költségvetési vonzatai (2012/2290(INI))

16

2016/C 181/04

Az Európai Parlament 2013. október 8-i állásfoglalása a nemzetközi magánjog fejlesztéséről: joghatósági szabályok a foglalkoztatás terén (2013/2023(INI))

19

2016/C 181/05

Az Európai Parlament 2013. október 8-i állásfoglalása a gendercídiumról: a hiányzó nő? (2012/2273(INI))

21

2016/C 181/06

Az Európai Parlament 2013. október 8-i állásfoglalása a költségvetési megszorítások regionális és helyi hatóságokra kifejtett hatásáról, tekintettel az uniós strukturális alapok kiadásaira a tagállamokban (2013/2042(INI))

29

2016/C 181/07

Az Európai Parlament 2013. október 8-i állásfoglalása: Lépések egy átfogó uniós halászati stratégiáért a csendes-óceáni régióban (2012/2235(INI))

35

2016/C 181/08

Az Európai Parlament 2013. október 8-i állásfoglalása a halászati korlátozásokról és a parti tengerekről a Földközi- és a Fekete-tengeren – a konfliktusmegoldás módszerei (2011/2086(INI))

41

2013. október 9.

2016/C 181/09

Az Európai Parlament 2013. október 9-i állásfoglalása az EU és Kína közötti kétoldalú beruházási megállapodásról szóló tárgyalásokról (2013/2674(RSP))

45

2016/C 181/10

Az Európai Parlament 2013. október 9-i állásfoglalása az EU és Tajvan közötti kereskedelmi kapcsolatokról (2013/2675(RSP))

52

2016/C 181/11

Az Európai Parlament 2013. október 9-i állásfoglalása a szíriai konfliktus keltette menekülthullám problémájának leküzdésére irányuló uniós és tagállami intézkedésekről (2013/2837(RSP))

56

2013. október 10.

2016/C 181/12

Az Európai Parlament 2013. október 10-i állásfoglalása a foglyok CIA általi állítólagos szállításáról és illegális fogva tartásáról az európai országokban: (2013/2702(RSP))

61

2016/C 181/13

Az Európai Parlament 2013. október 10-i állásfoglalása a határokon átnyúló bűnüldözési együttműködés megerősítéséről az EU-ban: a prümi határozat és az európai információcsere-modell végrehajtása (2013/2586(RSP))

67

2016/C 181/14

Az Európai Parlament 2013. október 10-i állásfoglalása a kasztok szerinti megkülönböztetésről (2013/2676(RSP))

69

2016/C 181/15

Az Európai Parlament 2013. október 10-i állásfoglalása a Petíciós Bizottság 2012. év során folytatott tanácskozásainak eredményéről (2013/2013(INI))

73

2016/C 181/16

Az Európai Parlament 2013. október 10-i állásfoglalása a keresztényekkel szembeni erőszak és üldöztetés különösen Malulában (Szíria) és Pesavárban (Pakisztán) tapasztalt közelmúltbeli eseteiről, valamint Szaíd Ábedíni lelkipásztor ügyéről (Irán) (2013/2872(RSP))

82

2016/C 181/17

Az Európai Parlament 2013. október 10-i állásfoglalása a szudáni összecsapásokról és az azokat követő sajtócenzúráról (2013/2873(RSP))

87

2016/C 181/18

Az Európai Parlament 2013. október 10-i állásfoglalása a legutóbbi iraki erőszakos eseményekről (2013/2874(RSP))

92

---

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2013. október 9. |
| 2016/C 181/19 | Az Európai Parlament 2013. október 9-i határozata az Európai Parlament és az Európai Központi Bank közötti, az egységes felügyeleti mechanizmus keretében az Európai Központi Bankra ruházott feladatok végrehajtásával kapcsolatos demokratikus elszámoltatás és felügyelet gyakorlásának szabályairól szóló intézményközi megállapodás megkötéséről (2013/2198(ACI)) | 95 |
| 2016/C 181/20 | Az Európai Parlament 2013. október 9-i határozata a parlamentközi küldöttségek, a parlamenti vegyesbizottságokba delegált küldöttségek és a parlamenti együttműködési bizottságokba és a többoldalú parlamenti közgyűlésekbe delegált küldöttségek számáról és összetételéről (2013/2853(RSO)) | 96 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2013. október 9.

2016/C 181/19

Az Európai Parlament 2013. október 9-i határozata az Európai Parlament és az Európai Központi Bank közötti, az egységes felügyeleti mechanizmus keretében az Európai Központi Bankra ruházott feladatok végrehajtásával kapcsolatos demokratikus elszámoltatás és felügyelet gyakorlásának szabályairól szóló intézményközi megállapodás megkötéséről (2013/2198(ACI))

95

2016/C 181/20

Az Európai Parlament 2013. október 9-i határozata a parlamentközi küldöttségek, a parlamenti vegyesbizottságokba delegált küldöttségek és a parlamenti együttműködési bizottságokba és a többoldalú parlamenti közgyűlésekbe delegált küldöttségek számáról és összetételéről (2013/2853(RSO))

96

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2013. október 8. |
| 2016/C 181/21 | Az Európai Parlament 2013. október 8-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és tagállamai, valamint Ukrajna között a polgári globális műholdas navigációs rendszerről (GNSS) szóló együttműködési megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (06373/2013 – C7-0070/2013 – 2012/0274(NLE)) | 98 |
| 2016/C 181/22 | Az Európai Parlament 2013. október 8-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Olaszország EGF/2011/025 IT/Lombardia referenciaszámú kérelme) (COM(2013)0470 – C7-0206/2013 – 2013/2138(BUD)) | 98 |
| 2016/C 181/23 | Az Európai Parlament 2013. október 8-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Olaszország EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili referenciaszámú kérelme) (COM(2013)0469 – C7-0207/2013 – 2013/2139(BUD)) | 102 |
| 2016/C 181/24 | P7_TA(2013)0397A tengerészeti munkaügyi egyezmény végrehajtásáról szóló 2009/13/EK tanácsi irányelv végrehajtása vonatkozásában a lobogó szerinti államokra háruló kötelezettségek ***IAz Európai Parlament 2013. október 8-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége (ECSA) és az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) között létrejött, a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezmény alapján kötött megállapodás végrehajtásáról, valamint az 1999/63/EK irányelv módosításáról szóló 2009/13/EK tanácsi irányelv végrehajtása vonatkozásában a lobogó szerinti államokra háruló kötelezettségekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2012)0134 – C7-0083/2012 – 2012/0065(COD))P7_TC1-COD(2012)0065Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. október 8-án került elfogadásra a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezménynek való megfelelés és annak végrehajtása vonatkozásában a lobogó szerinti államokra háruló egyes kötelezettségekről szóló 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 105 |
| 2016/C 181/25 | Az Európai Parlament 2013. október 8-án elfogadott módosításai a tagállamoknak a dohánytermékek és kapcsolódó termékek gyártására, kiszerelésére és értékesítésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közelítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2012)0788 – C7-0420/2012 – 2012/0366(COD)) | 106 |
| 2016/C 181/26 | Az Európai Parlament 2013. október 8-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Mauritániai Iszlám Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás kétéves időszakra történő megállapításáról szóló, az említett két fél között létrejött jegyzőkönyv megkötésére vonatkozó tanácsi határozattervezetről (15777/2012 – C7-0419/2012 – 2012/0258(NLE)) | 164 |
| | 2013. október 9. |
| 2016/C 181/27 | P7_TA(2013)0407A kedvtelési célú vízi járművek és a motoros vízi sporteszközök ***IAz Európai Parlament 2013. október 9-i jogalkotási állásfoglalása a kedvtelési célú vízi járművekről és a motoros vízi sporteszközökről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0456 – C7-0212/2011 – 2011/0197(COD))P7_TC1-COD(2011)0197Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. október 9-én került elfogadásra a kedvtelési célú vízi járművekről és a motoros vízi sporteszközökről, valamint a 94/25/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 166 |
| 2016/C 181/28 | P7_TA(2013)0408A szakmai képesítések elismerése és a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködés ***IAz Európai Parlament 2013. október 9-i jogalkotási állásfoglalása a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv és a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről szóló rendelet módosítására irányuló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0883 – C7-0512/2011 – 2011/0435(COD))P7_TC1-COD(2011)0435Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. október 9-én került elfogadásra a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv és a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről szóló 1024/2012/EU rendelet (az IMI-rendelet) módosításáról 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 167 |
| 2016/C 181/29 | Az Európai Parlament 2013. október 9-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és az Örmény Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (05835/2013 – C7-0112/2013 – 2012/0334(NLE)) | 168 |
| 2016/C 181/30 | Az Európai Parlament 2013. október 9-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és az Örmény Köztársaság közötti, az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (05859/2013 – C7-0113/2013 – 2012/0332(NLE)) | 169 |
| 2016/C 181/31 | Az Európai Parlament 2013. október 9-én elfogadott módosításai az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló 2011/92/EU irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvhez (COM(2012)0628 – C7-0367/2012 – 2012/0297(COD)) | 170 |
| | 2013. október 10. |
| 2016/C 181/32 | Az Európai Parlament 2013. október 10-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Jordán Hásimita Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt, a Jordán Hásimita Királyság uniós programokban való részvételét szabályozó általános elvekre vonatkozó, az Európai Unió és a Jordán Hásimita Királyság közötti keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (12138/2012 – C7-0008/2013 – 2012/0108(NLE)) | 212 |
| 2016/C 181/33 | P7_TA(2013)0416Az európai határőrizeti rendszer (EUROSUR) létrehozása ***IAz Európai Parlament 2013. október 10-i jogalkotási állásfoglalása az európai határőrizeti rendszer (EUROSUR) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0873 – C7-0506/2011 – 2011/0427(COD))P7_TC1-COD(2011)0427Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. október 10-én került elfogadásra az európai határőrizeti rendszer (Eurosur) létrehozásáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 213 |
| 2016/C 181/34 | P7_TA(2013)0417A kadmiumot tartalmazó hordozható elemek és akkumulátorok ***IAz Európai Parlament 2013. október 10-i jogalkotási állásfoglalása az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról szóló 2006/66/EK irányelvnek a vezeték nélküli villamos kézi szerszámokba szánt, kadmiumot tartalmazó hordozható elemek és akkumulátorok forgalomba hozatala tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2012)0136 – C7-0087/2012 – 2012/0066(COD))P7_TC1-COD(2012)0066Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. október 10-én került elfogadásra az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról szóló 2006/66/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a vezeték nélküli villamos kézi szerszámokba szánt, kadmiumot tartalmazó hordozható elemek és akkumulátorok, valamint az alacsony higanytartalmú gombelemek forgalomba hozatala tekintetében történő módosításáról, és a 2009/603/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 214 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2013. október 8.

2016/C 181/21

Az Európai Parlament 2013. október 8-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és tagállamai, valamint Ukrajna között a polgári globális műholdas navigációs rendszerről (GNSS) szóló együttműködési megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (06373/2013 – C7-0070/2013 – 2012/0274(NLE))

98

2016/C 181/22

Az Európai Parlament 2013. október 8-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Olaszország EGF/2011/025 IT/Lombardia referenciaszámú kérelme) (COM(2013)0470 – C7-0206/2013 – 2013/2138(BUD))

98

2016/C 181/23

Az Európai Parlament 2013. október 8-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Olaszország EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili referenciaszámú kérelme) (COM(2013)0469 – C7-0207/2013 – 2013/2139(BUD))

102

2016/C 181/24

P7_TA(2013)0397A tengerészeti munkaügyi egyezmény végrehajtásáról szóló 2009/13/EK tanácsi irányelv végrehajtása vonatkozásában a lobogó szerinti államokra háruló kötelezettségek ***IAz Európai Parlament 2013. október 8-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége (ECSA) és az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) között létrejött, a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezmény alapján kötött megállapodás végrehajtásáról, valamint az 1999/63/EK irányelv módosításáról szóló 2009/13/EK tanácsi irányelv végrehajtása vonatkozásában a lobogó szerinti államokra háruló kötelezettségekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2012)0134 – C7-0083/2012 – 2012/0065(COD))P7_TC1-COD(2012)0065Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. október 8-án került elfogadásra a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezménynek való megfelelés és annak végrehajtása vonatkozásában a lobogó szerinti államokra háruló egyes kötelezettségekről szóló 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

105

2016/C 181/25

Az Európai Parlament 2013. október 8-án elfogadott módosításai a tagállamoknak a dohánytermékek és kapcsolódó termékek gyártására, kiszerelésére és értékesítésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közelítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2012)0788 – C7-0420/2012 – 2012/0366(COD))

106

2016/C 181/26

Az Európai Parlament 2013. október 8-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Mauritániai Iszlám Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás kétéves időszakra történő megállapításáról szóló, az említett két fél között létrejött jegyzőkönyv megkötésére vonatkozó tanácsi határozattervezetről (15777/2012 – C7-0419/2012 – 2012/0258(NLE))

164

2013. október 9.

2016/C 181/27

P7_TA(2013)0407A kedvtelési célú vízi járművek és a motoros vízi sporteszközök ***IAz Európai Parlament 2013. október 9-i jogalkotási állásfoglalása a kedvtelési célú vízi járművekről és a motoros vízi sporteszközökről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0456 – C7-0212/2011 – 2011/0197(COD))P7_TC1-COD(2011)0197Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. október 9-én került elfogadásra a kedvtelési célú vízi járművekről és a motoros vízi sporteszközökről, valamint a 94/25/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

166

2016/C 181/28

P7_TA(2013)0408A szakmai képesítések elismerése és a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködés ***IAz Európai Parlament 2013. október 9-i jogalkotási állásfoglalása a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv és a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről szóló rendelet módosítására irányuló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0883 – C7-0512/2011 – 2011/0435(COD))P7_TC1-COD(2011)0435Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. október 9-én került elfogadásra a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv és a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről szóló 1024/2012/EU rendelet (az IMI-rendelet) módosításáról 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

167

2016/C 181/29

Az Európai Parlament 2013. október 9-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és az Örmény Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (05835/2013 – C7-0112/2013 – 2012/0334(NLE))

168

2016/C 181/30

Az Európai Parlament 2013. október 9-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és az Örmény Köztársaság közötti, az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (05859/2013 – C7-0113/2013 – 2012/0332(NLE))

169

2016/C 181/31

Az Európai Parlament 2013. október 9-én elfogadott módosításai az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló 2011/92/EU irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvhez (COM(2012)0628 – C7-0367/2012 – 2012/0297(COD))

170

2013. október 10.

2016/C 181/32

Az Európai Parlament 2013. október 10-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Jordán Hásimita Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt, a Jordán Hásimita Királyság uniós programokban való részvételét szabályozó általános elvekre vonatkozó, az Európai Unió és a Jordán Hásimita Királyság közötti keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (12138/2012 – C7-0008/2013 – 2012/0108(NLE))

212

2016/C 181/33

P7_TA(2013)0416Az európai határőrizeti rendszer (EUROSUR) létrehozása ***IAz Európai Parlament 2013. október 10-i jogalkotási állásfoglalása az európai határőrizeti rendszer (EUROSUR) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0873 – C7-0506/2011 – 2011/0427(COD))P7_TC1-COD(2011)0427Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. október 10-én került elfogadásra az európai határőrizeti rendszer (Eurosur) létrehozásáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

213

2016/C 181/34

P7_TA(2013)0417A kadmiumot tartalmazó hordozható elemek és akkumulátorok ***IAz Európai Parlament 2013. október 10-i jogalkotási állásfoglalása az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról szóló 2006/66/EK irányelvnek a vezeték nélküli villamos kézi szerszámokba szánt, kadmiumot tartalmazó hordozható elemek és akkumulátorok forgalomba hozatala tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2012)0136 – C7-0087/2012 – 2012/0066(COD))P7_TC1-COD(2012)0066Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. október 10-én került elfogadásra az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról szóló 2006/66/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a vezeték nélküli villamos kézi szerszámokba szánt, kadmiumot tartalmazó hordozható elemek és akkumulátorok, valamint az alacsony higanytartalmú gombelemek forgalomba hozatala tekintetében történő módosításáról, és a 2009/603/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

214

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

19.5.2016

| 19.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2013–2014

2013. október 7–10-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 13. E, 2014.1.17.

A 2011. évi mentesítésről szóló, 2013. október 9-én elfogadott szöveget a Hivatalos Lap L 328., 2013.12.7. számában tették közzé.

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2013. október 8.

| 19.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/2

---

P7_TA(2013)0394

Korrupció a köz- és a magánszférában: hatása az emberi jogokra a harmadik országokban

Az Európai Parlament 2013. október 8-i állásfoglalása a korrupcióról a köz és magánszférában: hatása az emberi jogokra a harmadik országokban (2013/2074(INI))

(2016/C 181/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Meridában 2003. december 9-én aláírásra megnyitott, korrupció elleni ENSZ-egyezményre (UNCAC), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Meridában 2003. december 9-én aláírásra megnyitott, korrupció elleni ENSZ-egyezményre (UNCAC),

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel a nemzetközi kereskedelmi ügyletekben a külföldi hivatalos személyek megvesztegetése elleni küzdelemről szóló, 1997. december 17-én Párizsban aláírásra megnyitott OECD (Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet) -egyezményre és annak kiegészítő ajánlásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi kereskedelmi ügyletekben a külföldi hivatalos személyek megvesztegetése elleni küzdelemről szóló, 1997. december 17-én Párizsban aláírásra megnyitott OECD (Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet) -egyezményre és annak kiegészítő ajánlásaira,

| — | tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „Emberi jogok és demokrácia az Európai Unió külső tevékenységének középpontjában: egy hatékonyabb megközelítés felé” című, 2011. december 12-i közös közleményére (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „Emberi jogok és demokrácia az Európai Unió külső tevékenységének középpontjában: egy hatékonyabb megközelítés felé” című, 2011. december 12-i közös közleményére (COM(2011)0886),

| — | tekintettel a Külügyi Tanács 2012. június 25-i 3179. ülésén elfogadott, az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós stratégiai keretre, valamint az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Tanács 2012. június 25-i 3179. ülésén elfogadott, az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós stratégiai keretre, valamint az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós cselekvési tervre,

| — | tekintettel a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, az Európai Uniónak a harmadik országokban az emberi jogok előmozdításában és a demokratizálódásban betöltött szerepéről szóló, 2001. május 8-i bizottsági közleményre (COM(2001)0252), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, az Európai Uniónak a harmadik országokban az emberi jogok előmozdításában és a demokratizálódásban betöltött szerepéről szóló, 2001. május 8-i bizottsági közleményre (COM(2001)0252),

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „A vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégia (2011–2014)” című, 2011. október 25-i bizottsági közleményre (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „A vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégia (2011–2014)” című, 2011. október 25-i bizottsági közleményre (COM(2011)0681),

| — | tekintettel „Az emberi jogoknak és a nemek közötti egyenlőségnek az európai biztonság- és védelempolitikában főszempontként való érvényesítése” című tanácsi dokumentumcsomagra (1) és különösen a KBVP-műveletekre vonatkozó általános viselkedési normákról szóló tanácsi dokumentumra (08373/3/2005. sz. dokumentum), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogoknak és a nemek közötti egyenlőségnek az európai biztonság- és védelempolitikában főszempontként való érvényesítése” című tanácsi dokumentumcsomagra (1) és különösen a KBVP-műveletekre vonatkozó általános viselkedési normákról szóló tanácsi dokumentumra (08373/3/2005. sz. dokumentum),

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének 2000. szeptember 8-i millenniumi nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének 2000. szeptember 8-i millenniumi nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ-közgyűlés által 2010. október 10-én elfogadott, „Az ígéret betartása: egységben a millenniumi fejlesztési célok eléréséért” című globális cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ-közgyűlés által 2010. október 10-én elfogadott, „Az ígéret betartása: egységben a millenniumi fejlesztési célok eléréséért” című globális cselekvési tervre,

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Méltó életet mindenkinek: a szegénység felszámolása és a világ fenntartható jövőjének biztosítása” című, 2013. február 27-i bizottsági közleményre (COM(2013)0092), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Méltó életet mindenkinek: a szegénység felszámolása és a világ fenntartható jövőjének biztosítása” című, 2013. február 27-i bizottsági közleményre (COM(2013)0092),

| — | tekintettel „Az Európai Beruházási Banknak a korrupció, a csalás, az összejátszás, a kényszerítés, a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának megelőzésére és megakadályozására vonatkozó, politikája” című, az Európai Beruházási Bank (EBB) által 2008-ban elfogadott jelentésre („az EBB csalás elleni politikája”), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Beruházási Banknak a korrupció, a csalás, az összejátszás, a kényszerítés, a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának megelőzésére és megakadályozására vonatkozó, politikája” című, az Európai Beruházási Bank (EBB) által 2008-ban elfogadott jelentésre („az EBB csalás elleni politikája”),

| — | tekintettel az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) 2009 márciusában hatályba lépett végrehajtási politikájára és eljárásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) 2009 márciusában hatályba lépett végrehajtási politikájára és eljárásaira,

| — | tekintettel „Az ENSZ üzleti vállalkozásokra és emberi jogokra vonatkozó irányadó elvei: a jogok védelmére, tiszteletben tartására és a jogorvoslatra vonatkozó ENSZ-keretrendszer végrehajtása” című dokumentumra (HR/PUB/11/04), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az ENSZ üzleti vállalkozásokra és emberi jogokra vonatkozó irányadó elvei: a jogok védelmére, tiszteletben tartására és a jogorvoslatra vonatkozó ENSZ-keretrendszer végrehajtása” című dokumentumra (HR/PUB/11/04),

| — | tekintettel a demokratizálódást támogató uniós külpolitikákról szóló, 2011. július 7-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokratizálódást támogató uniós külpolitikákról szóló, 2011. július 7-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az uniós külpolitika digitális szabadságra vonatkozó stratégiájáról szóló, 2012. december 11-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós külpolitika digitális szabadságra vonatkozó stratégiájáról szóló, 2012. december 11-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az Általános Ügyek Tanácsának 2008. december 8-án tartott 2914. ülésén elfogadott, az emberi jogi jogvédőkről szóló uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Általános Ügyek Tanácsának 2008. december 8-án tartott 2914. ülésén elfogadott, az emberi jogi jogvédőkről szóló uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel a 2008. szeptember 17-én Montreux-ben elfogadott, a katonai és biztonsági magáncégek fegyveres konfliktus során végzendő műveleteivel kapcsolatos, tagállamokra vonatkozó nemzetközi jogi kötelezettségekről és helyes gyakorlatokról szóló montreux-i dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2008. szeptember 17-én Montreux-ben elfogadott, a katonai és biztonsági magáncégek fegyveres konfliktus során végzendő műveleteivel kapcsolatos, tagállamokra vonatkozó nemzetközi jogi kötelezettségekről és helyes gyakorlatokról szóló montreux-i dokumentumra,

| — | tekintettel az Európa Tanács korrupcióról szóló, 1999. január 27-én aláírásra megnyitott büntetőjogi egyezményére és az Európa Tanács korrupcióról szóló, 1999. november 4-én aláírásra megnyitott polgári jogi egyezményére, valamint az Európa Tanácson belül működő Korrupció Elleni Államok Csoport (GRECO) létrehozásáról szóló, az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága által 1998. május 5-én és 1999. május 1-jén elfogadott (98)7 és (99)5 számú határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács korrupcióról szóló, 1999. január 27-én aláírásra megnyitott büntetőjogi egyezményére és az Európa Tanács korrupcióról szóló, 1999. november 4-én aláírásra megnyitott polgári jogi egyezményére, valamint az Európa Tanácson belül működő Korrupció Elleni Államok Csoport (GRECO) létrehozásáról szóló, az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága által 1998. május 5-én és 1999. május 1-jén elfogadott (98)7 és (99)5 számú határozatra,

| — | tekintettel a 2012. november 26–27-én elfogadott, a korrupcióellenes hivatalokra vonatkozó elvekről szóló dzsakartai nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. november 26–27-én elfogadott, a korrupcióellenes hivatalokra vonatkozó elvekről szóló dzsakartai nyilatkozatra,

| — | tekintettel a nemzeti emberi jogi intézményekre vonatkozó párizsi elvekre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzeti emberi jogi intézményekre vonatkozó párizsi elvekre (4),

| — | tekintettel az OECD multinacionális vállalatok számára szóló iránymutatásaira (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD multinacionális vállalatok számára szóló iránymutatásaira (5),

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) által kiadott, a multinacionális vállalatokra és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozatra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) által kiadott, a multinacionális vállalatokra és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozatra (6),

| — | tekintettel az ENSZ „Global Compact” elnevezésű kezdeményezésére (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ „Global Compact” elnevezésű kezdeményezésére (7),

| — | tekintettel a biztonsági magánszolgáltatók nemzetközi magatartási kódexére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a biztonsági magánszolgáltatók nemzetközi magatartási kódexére,

| — | tekintettel az ENSZ 2013. március 18–28-án New Yorkban megrendezett, a fegyverkereskedelmi szerződésről szóló zárókonferenciáján elfogadott fegyverkereskedelmi szerződésre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2013. március 18–28-án New Yorkban megrendezett, a fegyverkereskedelmi szerződésről szóló zárókonferenciáján elfogadott fegyverkereskedelmi szerződésre (8),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0250/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0250/2013),

| A. | mivel a korrupció közvetlen vagy közvetett, egyéni vagy kollektív haszonszerzés céljából a hatalommal való visszaélésként definiálható, és mivel az ENSZ korrupció elleni egyezményében meghatározottak szerint a korrupciós bűncselekmények többek között magukban foglalják a megvesztegetést, a sikkasztást, a befolyással való üzérkedést, a hivatali visszaélést és a jogellenes meggazdagodást; mivel a csalás, a zsarolás, a mérlegelési jogkörrel való visszaélés, a részrehajlás, a nepotizmus, a kliensrendszer és a törvénytelen politikai hozzájárulások szorosan kapcsolódnak a korrupcióhoz; mivel a korrupció összefüggésben lehet a hatósági struktúrákkal párhuzamosan kollektív irányítás alatt álló szervezett bűnözéssel, különösen akkor, ha a hatóságok nem ügyelnek a jogszabályok érvényesülésére; |
| --- | --- |

A.

mivel a korrupció közvetlen vagy közvetett, egyéni vagy kollektív haszonszerzés céljából a hatalommal való visszaélésként definiálható, és mivel az ENSZ korrupció elleni egyezményében meghatározottak szerint a korrupciós bűncselekmények többek között magukban foglalják a megvesztegetést, a sikkasztást, a befolyással való üzérkedést, a hivatali visszaélést és a jogellenes meggazdagodást; mivel a csalás, a zsarolás, a mérlegelési jogkörrel való visszaélés, a részrehajlás, a nepotizmus, a kliensrendszer és a törvénytelen politikai hozzájárulások szorosan kapcsolódnak a korrupcióhoz; mivel a korrupció összefüggésben lehet a hatósági struktúrákkal párhuzamosan kollektív irányítás alatt álló szervezett bűnözéssel, különösen akkor, ha a hatóságok nem ügyelnek a jogszabályok érvényesülésére;

| B. | mivel a korrupció az emberi jogok – akár a polgári, politikai és gazdasági, akár a szociális és kulturális jogok – egyenlő gyakorlása tekintetében egyenlőtlen, igazságtalan és diszkriminatív következményeket állandósít, illetve súlyosbítja ezeket; mivel a környezetre nézve negatív hatásai lehet a korrupciónak, és túlnyomórészt a leghátrányosabb helyzetű és a társadalom peremére szorult csoportokat érinti, többek között azzal, hogy akadályozza őket a politikai részvételhez, a közszolgáltatásokhoz, az igazságszolgáltatáshoz, a biztonsághoz, a földhasználathoz, a munkavállaláshoz, az oktatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz és a lakhatáshoz való egyenlő hozzáférésben, és mivel a korrupció különösen a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelmet, valamint a nemek közötti egyenlőség és a nők autonómiája irányába tett előrehaladást gátolja azáltal, hogy korlátozza a nők jogaik érvényesítésére való képességét; |
| --- | --- |

B.

mivel a korrupció az emberi jogok – akár a polgári, politikai és gazdasági, akár a szociális és kulturális jogok – egyenlő gyakorlása tekintetében egyenlőtlen, igazságtalan és diszkriminatív következményeket állandósít, illetve súlyosbítja ezeket; mivel a környezetre nézve negatív hatásai lehet a korrupciónak, és túlnyomórészt a leghátrányosabb helyzetű és a társadalom peremére szorult csoportokat érinti, többek között azzal, hogy akadályozza őket a politikai részvételhez, a közszolgáltatásokhoz, az igazságszolgáltatáshoz, a biztonsághoz, a földhasználathoz, a munkavállaláshoz, az oktatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz és a lakhatáshoz való egyenlő hozzáférésben, és mivel a korrupció különösen a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelmet, valamint a nemek közötti egyenlőség és a nők autonómiája irányába tett előrehaladást gátolja azáltal, hogy korlátozza a nők jogaik érvényesítésére való képességét;

| C. | mivel a korrupció kedvezőtlenül hathat az államok gazdasági fejlődésére azzal, hogy olykor gátolja a kereskedelmet és a beruházást; |
| --- | --- |

C.

mivel a korrupció kedvezőtlenül hathat az államok gazdasági fejlődésére azzal, hogy olykor gátolja a kereskedelmet és a beruházást;

| D. | mivel a korrupció elleni fellépés a jó kormányzás elvének részét képezi, ahogy azt a Cotonou-i Megállapodás 9. cikkének (3) bekezdése és 97. cikke is megállapítja és meghatározza; |
| --- | --- |

D.

mivel a korrupció elleni fellépés a jó kormányzás elvének részét képezi, ahogy azt a Cotonou-i Megállapodás 9. cikkének (3) bekezdése és 97. cikke is megállapítja és meghatározza;

| E. | mivel a korrupciós cselekmények és az emberi jogi jogsértések jellemzően a hatáskörrel való visszaélést, az elszámoltathatóság hiányát és a megkülönböztetés különféle formáinak intézményesítését foglalják magukban; mivel a korrupció mindig gyakrabban fordul elő ott, ahol hiányos vagy teljes mértékben hiányzik az emberi jogok érvényesítése, és mivel a korrupció gyakran aláássa az intézmények és szervek hatékonyságát – így például a parlamenteket, a bűnüldöző hatóságokat, az igazságszolgáltatási és jogi rendszert, valamint a civil társadalmat –, amelyek rendes körülmények között fékeket és ellensúlyokat biztosítanak, valamint garantálniuk kellene a demokratikus elvek és az emberi jogok tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

E.

mivel a korrupciós cselekmények és az emberi jogi jogsértések jellemzően a hatáskörrel való visszaélést, az elszámoltathatóság hiányát és a megkülönböztetés különféle formáinak intézményesítését foglalják magukban; mivel a korrupció mindig gyakrabban fordul elő ott, ahol hiányos vagy teljes mértékben hiányzik az emberi jogok érvényesítése, és mivel a korrupció gyakran aláássa az intézmények és szervek hatékonyságát – így például a parlamenteket, a bűnüldöző hatóságokat, az igazságszolgáltatási és jogi rendszert, valamint a civil társadalmat –, amelyek rendes körülmények között fékeket és ellensúlyokat biztosítanak, valamint garantálniuk kellene a demokratikus elvek és az emberi jogok tiszteletben tartását;

| F. | mivel a korrupció az általa áthatott társadalmak mentalitásában általában mély gyökerekkel rendelkezik, és mivel az ellene való küzdelemre irányuló összes erőfeszítés középpontjában elsősorban és mindenek előtt az oktatási rendszernek kellene állnia, hogy a lehető legfiatalabb korban szólítsa meg az embereket; |
| --- | --- |

F.

mivel a korrupció az általa áthatott társadalmak mentalitásában általában mély gyökerekkel rendelkezik, és mivel az ellene való küzdelemre irányuló összes erőfeszítés középpontjában elsősorban és mindenek előtt az oktatási rendszernek kellene állnia, hogy a lehető legfiatalabb korban szólítsa meg az embereket;

| G. | mivel az államok olykor nem lépnek fel a köz- és magánszférán belüli korrupció megelőzése vagy szankcionálása érdekében, megsértve a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya, valamint az egyéb vonatkozó nemzetközi és regionális emberi jogi eszközök szerinti nemzetközi kötelezettségeiket; |
| --- | --- |

G.

mivel az államok olykor nem lépnek fel a köz- és magánszférán belüli korrupció megelőzése vagy szankcionálása érdekében, megsértve a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya, valamint az egyéb vonatkozó nemzetközi és regionális emberi jogi eszközök szerinti nemzetközi kötelezettségeiket;

| H. | mivel a korrupció torzítja az állami kiadások összegét és összetételét, ami súlyosan ártalmas az állam azon képességére nézve, hogy a rendelkezésére álló forrásokat maximálisan hasznosítsa a gazdasági, szociális és kulturális jogok teljes körű megvalósítása érdekében, és mivel a korrupció tetemes pénzösszegeket von el a gazdaságba irányuló befektetésektől, ami gátolja a nehéz gazdasági helyzetben lévő országok fellendülését, ideértve az uniós tagállamokat is; |
| --- | --- |

H.

mivel a korrupció torzítja az állami kiadások összegét és összetételét, ami súlyosan ártalmas az állam azon képességére nézve, hogy a rendelkezésére álló forrásokat maximálisan hasznosítsa a gazdasági, szociális és kulturális jogok teljes körű megvalósítása érdekében, és mivel a korrupció tetemes pénzösszegeket von el a gazdaságba irányuló befektetésektől, ami gátolja a nehéz gazdasági helyzetben lévő országok fellendülését, ideértve az uniós tagállamokat is;

| I. | mivel a magas beosztású személyek megvesztegetése súlyos bizonytalanságot és instabilitást idézhet elő az érintett országokban, és magát az államot is veszélyezteti; |
| --- | --- |

I.

mivel a magas beosztású személyek megvesztegetése súlyos bizonytalanságot és instabilitást idézhet elő az érintett országokban, és magát az államot is veszélyezteti;

| J. | mivel a Világbank adatai szerint a korrupció a globális GDP 5 %-át teszi ki (2,6 billió USD), amelyből évente több mint 1 billió USD-t megvesztegetésre fizetnek ki; és mivel a korrupció világszinten 10 %-kal növeli meg az üzleti tevékenységek összköltségét, a fejlődő országokban pedig 25 %-kal növeli meg a közbeszerzési szerződések költségét (9); |
| --- | --- |

J.

mivel a Világbank adatai szerint a korrupció a globális GDP 5 %-át teszi ki (2,6 billió USD), amelyből évente több mint 1 billió USD-t megvesztegetésre fizetnek ki; és mivel a korrupció világszinten 10 %-kal növeli meg az üzleti tevékenységek összköltségét, a fejlődő országokban pedig 25 %-kal növeli meg a közbeszerzési szerződések költségét (9);

| K. | mivel a Világbank becslései szerint a fejlődő országokban és az eldugott tengerentúli területeken évente 20–40 milliárd USD-t – azaz a hivatalos fejlesztési támogatás 20–40 %-ának megfelelő összeget – lopnak el magas szintű korrupció útján az állami költségvetésből (10); |
| --- | --- |

K.

mivel a Világbank becslései szerint a fejlődő országokban és az eldugott tengerentúli területeken évente 20–40 milliárd USD-t – azaz a hivatalos fejlesztési támogatás 20–40 %-ának megfelelő összeget – lopnak el magas szintű korrupció útján az állami költségvetésből (10);

| L. | mivel 2000 és 2009 között a fejlődő országok 8,44 billió dollárt vesztettek a jogellenes pénzmozgások miatt, ami tízszer több, mint amit külföldi segélyként kaptak; mivel az elmúlt évtizedben a fejlődő országok a jogellenes pénzmozgások miatt évente 585,9 milliárd USD-t vesztettek; mivel a korrupció révén ellopott pénzösszegekből minden évben több mint nyolcvanszor lakhatnának jól a világ éhezői, ugyanakkor a kenőpénzek és az ellopott összegek szerte a világban 40 %-kal növelik meg a biztonságos ivóvízellátást szolgáló és közegészségügyi projektek összköltségét (11); |
| --- | --- |

L.

mivel 2000 és 2009 között a fejlődő országok 8,44 billió dollárt vesztettek a jogellenes pénzmozgások miatt, ami tízszer több, mint amit külföldi segélyként kaptak; mivel az elmúlt évtizedben a fejlődő országok a jogellenes pénzmozgások miatt évente 585,9 milliárd USD-t vesztettek; mivel a korrupció révén ellopott pénzösszegekből minden évben több mint nyolcvanszor lakhatnának jól a világ éhezői, ugyanakkor a kenőpénzek és az ellopott összegek szerte a világban 40 %-kal növelik meg a biztonságos ivóvízellátást szolgáló és közegészségügyi projektek összköltségét (11);

| M. | mivel a korrupció azáltal, hogy fenyegetést jelent a demokrácia megszilárdulására és az emberi jogok érvényesítésére nézve, továbbra is a konfliktusok, a nemzetközi humanitárius jog széles körű megsértése és a büntetlenség egyik alapvető kiváltó oka és hajtóereje a fejlődő országokban, és mivel a korrupció tekintetében kialakult helyzet és az államhatalmi pozíciókban lévők jogellenes meggazdagodása hatalomhajhászáshoz és a hatalom fenntartásához, valamint új milíciák létrejöttéhez és az erőszak széles körű elterjedéséhez vezetett; |
| --- | --- |

M.

mivel a korrupció azáltal, hogy fenyegetést jelent a demokrácia megszilárdulására és az emberi jogok érvényesítésére nézve, továbbra is a konfliktusok, a nemzetközi humanitárius jog széles körű megsértése és a büntetlenség egyik alapvető kiváltó oka és hajtóereje a fejlődő országokban, és mivel a korrupció tekintetében kialakult helyzet és az államhatalmi pozíciókban lévők jogellenes meggazdagodása hatalomhajhászáshoz és a hatalom fenntartásához, valamint új milíciák létrejöttéhez és az erőszak széles körű elterjedéséhez vezetett;

| N. | mivel az igazságszolgáltatáson belüli korrupció sérti a megkülönböztetésmentesség elvét, az igazságszolgáltatáshoz való jogot, valamint a tisztességes eljáráshoz és a hatékony jogorvoslathoz való jogot, amelyek hozzájárulnak az összes többi emberi jog érvényesítéséhez, és mivel a korrupció súlyosan gyengíti a bírói kar és a közigazgatás függetlenségét, alkalmasságát és pártatlanságát, ami fokozza a közintézmények iránti bizalmatlanságot, aláássa a jogállamiságot, és erőszakhoz vezet; |
| --- | --- |

N.

mivel az igazságszolgáltatáson belüli korrupció sérti a megkülönböztetésmentesség elvét, az igazságszolgáltatáshoz való jogot, valamint a tisztességes eljáráshoz és a hatékony jogorvoslathoz való jogot, amelyek hozzájárulnak az összes többi emberi jog érvényesítéséhez, és mivel a korrupció súlyosan gyengíti a bírói kar és a közigazgatás függetlenségét, alkalmasságát és pártatlanságát, ami fokozza a közintézmények iránti bizalmatlanságot, aláássa a jogállamiságot, és erőszakhoz vezet;

| O. | mivel a közszolgáltatások biztosítása lehetővé teszi az államok számára, hogy teljesítsék nemzetközi emberi jogi kötelezettségeiket, garantálva a víz-, élelmiszer- és egészségügyi ellátást, valamint az oktatást, lakhatást, biztonságot és közrendet az emberi fejlődés alkotóelemeiként, és mivel a közbeszerzés területén a nyitottság, az átláthatóság, a tájékoztatás, a verseny, az ösztönzők, a világos szabályok és előírások szigorú betartásának hiányában, illetve ott, ahol nem működnek független ellenőrzési és szankcionálási mechanizmusok, virágzik a korrupció; |
| --- | --- |

O.

mivel a közszolgáltatások biztosítása lehetővé teszi az államok számára, hogy teljesítsék nemzetközi emberi jogi kötelezettségeiket, garantálva a víz-, élelmiszer- és egészségügyi ellátást, valamint az oktatást, lakhatást, biztonságot és közrendet az emberi fejlődés alkotóelemeiként, és mivel a közbeszerzés területén a nyitottság, az átláthatóság, a tájékoztatás, a verseny, az ösztönzők, a világos szabályok és előírások szigorú betartásának hiányában, illetve ott, ahol nem működnek független ellenőrzési és szankcionálási mechanizmusok, virágzik a korrupció;

| P. | mivel a széles körben elterjedt korrupció, valamint az átláthatóság, az információkhoz való hozzáférés és a döntéshozatalban való társadalmi részvétel hiánya megakadályozza a polgárokat abban, hogy felelősségre vonják a kormányokat és a politikai képviselőket annak garantálása érdekében, hogy a források és a piacok feltárásához fűződő bevételeket emberi jogaik biztosítására használják fel; mivel a kormányok feladata az, hogy mind az állami, mind a magánvállalatok esetében minden tőlük telhetőt megtegyenek a korrupció elleni küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

P.

mivel a széles körben elterjedt korrupció, valamint az átláthatóság, az információkhoz való hozzáférés és a döntéshozatalban való társadalmi részvétel hiánya megakadályozza a polgárokat abban, hogy felelősségre vonják a kormányokat és a politikai képviselőket annak garantálása érdekében, hogy a források és a piacok feltárásához fűződő bevételeket emberi jogaik biztosítására használják fel; mivel a kormányok feladata az, hogy mind az állami, mind a magánvállalatok esetében minden tőlük telhetőt megtegyenek a korrupció elleni küzdelem érdekében;

| Q. | mivel az emberi jogi jogvédők, a média, a civil társadalmi szervezetek, a szakszervezetek és az oknyomozó újságírók döntő szerepet játszanak a korrupció elleni küzdelemben az állami költségvetések ellenőrzése, a kormányok és a nagyvállalatok (elsősorban multinacionális vállalatok) tevékenységeinek és a politikai pártok finanszírozásának nyomon követése, a kapacitásépítési készségek és a szakértelem biztosítása, valamint az átláthatóság és elszámoltathatóság megkövetelése révén; mivel a korrupcióról és a szervezett bűnözésről tudósító újságírók fokozottan ki vannak téve a szervezett bűnözői csoportok, a „párhuzamos hatalmak” és a hatóságok zaklatásainak, különösen a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

Q.

mivel az emberi jogi jogvédők, a média, a civil társadalmi szervezetek, a szakszervezetek és az oknyomozó újságírók döntő szerepet játszanak a korrupció elleni küzdelemben az állami költségvetések ellenőrzése, a kormányok és a nagyvállalatok (elsősorban multinacionális vállalatok) tevékenységeinek és a politikai pártok finanszírozásának nyomon követése, a kapacitásépítési készségek és a szakértelem biztosítása, valamint az átláthatóság és elszámoltathatóság megkövetelése révén; mivel a korrupcióról és a szervezett bűnözésről tudósító újságírók fokozottan ki vannak téve a szervezett bűnözői csoportok, a „párhuzamos hatalmak” és a hatóságok zaklatásainak, különösen a fejlődő országokban;

| R. | mivel a korrupció elleni küzdelemhez egyaránt szükséges online és offline, szabad és független sajtó és média alapvető fontosságú az átláthatóság és az ellenőrzés biztosításában, lévén hogy platformot biztosít a korrupció feltárásához, illetve a polgárok és a társadalom számára elérhetővé teszi az információkat; |
| --- | --- |

R.

mivel a korrupció elleni küzdelemhez egyaránt szükséges online és offline, szabad és független sajtó és média alapvető fontosságú az átláthatóság és az ellenőrzés biztosításában, lévén hogy platformot biztosít a korrupció feltárásához, illetve a polgárok és a társadalom számára elérhetővé teszi az információkat;

| S. | mivel a nyilvános adatok és a nyílt kormányzás lehetővé teszik a polgárok számára, hogy hozzáférjenek a kormányzati költségvetésekkel és kiadásokkal kapcsolatos információkhoz; |
| --- | --- |

S.

mivel a nyilvános adatok és a nyílt kormányzás lehetővé teszik a polgárok számára, hogy hozzáférjenek a kormányzati költségvetésekkel és kiadásokkal kapcsolatos információkhoz;

| T. | mivel a visszaéléseket bejelentő személyek – a számottevő egyéni kockázat ellenére – létfontosságú szerepet játszanak a korrupció, a csalás, a hűtlen kezelés és az emberi jogi visszaélések felfedésében, és mivel a megtorlás elleni védelem hiánya, a tájékoztatásról, a rágalmazásról és becsületsértésről szóló jogszabályok felett gyakorolt ellenőrzés, valamint a visszaélést bejelentő személyek állításainak nem megfelelő kivizsgálása mind elrettentheti az egyéneket attól, hogy felszólaljanak; másfelől az gyakran személyes, illetve családjuk biztonságát is veszélyeztetheti; mivel az EU feladata, hogy megvédje őket, különösen azáltal, hogy a lehető legjobban felhasználja ezeket az együttműködési eszközöket, például a demokrácia és az emberi jogok európai finanszírozási eszközét (EIDHR); |
| --- | --- |

T.

mivel a visszaéléseket bejelentő személyek – a számottevő egyéni kockázat ellenére – létfontosságú szerepet játszanak a korrupció, a csalás, a hűtlen kezelés és az emberi jogi visszaélések felfedésében, és mivel a megtorlás elleni védelem hiánya, a tájékoztatásról, a rágalmazásról és becsületsértésről szóló jogszabályok felett gyakorolt ellenőrzés, valamint a visszaélést bejelentő személyek állításainak nem megfelelő kivizsgálása mind elrettentheti az egyéneket attól, hogy felszólaljanak; másfelől az gyakran személyes, illetve családjuk biztonságát is veszélyeztetheti; mivel az EU feladata, hogy megvédje őket, különösen azáltal, hogy a lehető legjobban felhasználja ezeket az együttműködési eszközöket, például a demokrácia és az emberi jogok európai finanszírozási eszközét (EIDHR);

| U. | mivel a szükséghelyzetek és a beérkező segélyek a tevékenységek jellege, az intézkedések bonyolultsága és a műveleteket végrehajtó szereplők miatt korrupcióra adnak lehetőséget, és mivel ezen „lehetőségek” magukban foglalják a megvesztegetést, az obstrukciót, a segélyszervezetek munkatársainak megzsarolását, a segélyszervezetek személyzete által elkövetett kötelezettségszegést, a csalást, a hamis könyvelést, a beérkezett segélyek nem rendeltetésszerű felhasználását, valamint a rászorulók kizsákmányolását, és táplálják a hatóságokkal szembeni növekvő elkeseredést; mivel a humanitárius segély nem rendeltetésszerű felhasználása a nemzetközi humanitárius jog súlyos megsértésének minősül; |
| --- | --- |

U.

mivel a szükséghelyzetek és a beérkező segélyek a tevékenységek jellege, az intézkedések bonyolultsága és a műveleteket végrehajtó szereplők miatt korrupcióra adnak lehetőséget, és mivel ezen „lehetőségek” magukban foglalják a megvesztegetést, az obstrukciót, a segélyszervezetek munkatársainak megzsarolását, a segélyszervezetek személyzete által elkövetett kötelezettségszegést, a csalást, a hamis könyvelést, a beérkezett segélyek nem rendeltetésszerű felhasználását, valamint a rászorulók kizsákmányolását, és táplálják a hatóságokkal szembeni növekvő elkeseredést; mivel a humanitárius segély nem rendeltetésszerű felhasználása a nemzetközi humanitárius jog súlyos megsértésének minősül;

| V. | mivel az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által kezdeményezett összes vizsgálat 25 %-a a harmadik országokba irányuló európai külső segélyekhez kapcsolódik, és mivel 17,5 millió eurót sikerült visszaszerezni e vizsgálatok eredményeképpen (12); |
| --- | --- |

V.

mivel az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által kezdeményezett összes vizsgálat 25 %-a a harmadik országokba irányuló európai külső segélyekhez kapcsolódik, és mivel 17,5 millió eurót sikerült visszaszerezni e vizsgálatok eredményeképpen (12);

| W. | mivel előfordulhat, hogy a fejlődő országoknak szóló uniós támogatás veszendőbe megy egy olyan rendszer hiányában, amely megfelelő fékeket és ellensúlyokat tartalmaz a kedvezményezett országokban, és lehetővé teszi a források felhasználásához társuló feddhetetlenségi rendszer teljes körű és független ellenőrzését; |
| --- | --- |

W.

mivel előfordulhat, hogy a fejlődő országoknak szóló uniós támogatás veszendőbe megy egy olyan rendszer hiányában, amely megfelelő fékeket és ellensúlyokat tartalmaz a kedvezményezett országokban, és lehetővé teszi a források felhasználásához társuló feddhetetlenségi rendszer teljes körű és független ellenőrzését;

| X. | mivel állítólag az Európai Unión kívüli működésük során az európai állami bankok – amelyek vagy uniós intézmények (EBB), vagy részvényeseik többsége uniós tagállam (EBRD) – is belekeveredtek a korrupciós botrányokba; |
| --- | --- |

X.

mivel állítólag az Európai Unión kívüli működésük során az európai állami bankok – amelyek vagy uniós intézmények (EBB), vagy részvényeseik többsége uniós tagállam (EBRD) – is belekeveredtek a korrupciós botrányokba;

| Y. | mivel a segélyadományozók és a nemzetközi pénzügyi intézmények – így például a Világbank és a Nemzetközi Valutaalap (IMF) – feladata, hogy a kormányzás tekintetében valódi reformot segítsenek elő az adós országokban, és hozzájáruljanak a korrupció elleni valódi küzdelemhez azáltal, hogy felmérik és kezelik a korrupció és az emberi jogok gyengülésének kockázatát a strukturális alkalmazkodási programok keretében bevezetett számos intézkedéssel, így például az állami tulajdonú vállalatok és erőforrások privatizációjával összefüggésben; |
| --- | --- |

Y.

mivel a segélyadományozók és a nemzetközi pénzügyi intézmények – így például a Világbank és a Nemzetközi Valutaalap (IMF) – feladata, hogy a kormányzás tekintetében valódi reformot segítsenek elő az adós országokban, és hozzájáruljanak a korrupció elleni valódi küzdelemhez azáltal, hogy felmérik és kezelik a korrupció és az emberi jogok gyengülésének kockázatát a strukturális alkalmazkodási programok keretében bevezetett számos intézkedéssel, így például az állami tulajdonú vállalatok és erőforrások privatizációjával összefüggésben;

| Z. | mivel az emberkereskedelem erőteljesen hagyatkozik olyan összetett, korrupt hálózatokra, amelyek a kormányzat, a közigazgatás és a bűnüldözés egyes ágaiban, illetve a magánszférában is jelen vannak az áldozatok származási, tranzit- és célországában, és mivel a korrupció gyengíti az emberkereskedelem ellen küzdő szereplők fellépéseit, mégpedig a rendőrségi és igazságszolgáltatási alkalmazottak körében megjelenő korrupció, az emberkereskedők letartóztatására és a vádemelésre vonatkozó eljárások során tetten érhető korrupció, valamint az emberkereskedelem áldozatainak biztosított jogsegély és tanúvédelem során elkövetett korrupció miatt; |
| --- | --- |

Z.

mivel az emberkereskedelem erőteljesen hagyatkozik olyan összetett, korrupt hálózatokra, amelyek a kormányzat, a közigazgatás és a bűnüldözés egyes ágaiban, illetve a magánszférában is jelen vannak az áldozatok származási, tranzit- és célországában, és mivel a korrupció gyengíti az emberkereskedelem ellen küzdő szereplők fellépéseit, mégpedig a rendőrségi és igazságszolgáltatási alkalmazottak körében megjelenő korrupció, az emberkereskedők letartóztatására és a vádemelésre vonatkozó eljárások során tetten érhető korrupció, valamint az emberkereskedelem áldozatainak biztosított jogsegély és tanúvédelem során elkövetett korrupció miatt;

| AA. | mivel a fegyveres erők, a védelmi ágazat, a bűnüldöző hatóságok és a békefenntartó erők által elkövetett korrupció és kötelezettségszegés súlyos kockázatokkal jár a fejlődő országok polgárainak életére, fizikai épségére, védelmére, szabadságára és jogaira nézve, és mivel a védelmi ágazatot és a védelmi beszerzéseket továbbra is elfogadhatatlan mértékű korrupció jellemzi, és azokat nemzetbiztonsági megfontolásból különleges titoktartás védi; mivel a biztonsági berendezésekkel kapcsolatos közbeszerzések esetén alapos vizsgálatokat kell folytatni; |
| --- | --- |

AA.

mivel a fegyveres erők, a védelmi ágazat, a bűnüldöző hatóságok és a békefenntartó erők által elkövetett korrupció és kötelezettségszegés súlyos kockázatokkal jár a fejlődő országok polgárainak életére, fizikai épségére, védelmére, szabadságára és jogaira nézve, és mivel a védelmi ágazatot és a védelmi beszerzéseket továbbra is elfogadhatatlan mértékű korrupció jellemzi, és azokat nemzetbiztonsági megfontolásból különleges titoktartás védi; mivel a biztonsági berendezésekkel kapcsolatos közbeszerzések esetén alapos vizsgálatokat kell folytatni;

| AB. | mivel a katonai és biztonsági magáncégek köz- és magánszereplők által történő igénybevétele az elmúlt húsz évben exponenciális növekedést mutatott, és mivel tevékenységeik jellege miatt a katonai és biztonsági magáncégek különösen ki vannak téve a korrupció kockázatának, és a múltban az emberi jogok súlyos megsértésének vádjával szembesültek annak ellenére, hogy főleg a szigorú szabályozáson kívül eső területen, a fegyveres erőktől általában megkövetelt nyilvános elszámoltathatóság nélkül működnek; |
| --- | --- |

AB.

mivel a katonai és biztonsági magáncégek köz- és magánszereplők által történő igénybevétele az elmúlt húsz évben exponenciális növekedést mutatott, és mivel tevékenységeik jellege miatt a katonai és biztonsági magáncégek különösen ki vannak téve a korrupció kockázatának, és a múltban az emberi jogok súlyos megsértésének vádjával szembesültek annak ellenére, hogy főleg a szigorú szabályozáson kívül eső területen, a fegyveres erőktől általában megkövetelt nyilvános elszámoltathatóság nélkül működnek;

| AC. | mivel az ENSZ korrupció elleni egyezményének (UNCAC) IV. és V. fejezete szerinti a kölcsönös jogsegélyre és vagyonvisszaszerzésre irányuló mechanizmusok végrehajtása, alkalmazása és hatékonysága továbbra is csekély mértékű az UNCAC részes államainak körében, és mivel a részes államoknak még maradéktalanul teljesíteniük kell az egyezmény IV. fejezete (Nemzetközi együttműködés) és V. fejezete (Vagyonvisszaszerzés) szerinti, nemzetközi együttműködéssel kapcsolatos kötelezettségeiket, konkrétabban szólva pedig a jövőben kielégítő mértékben eleget kell tenniük az UNCAC 46. cikke szerinti, kölcsönös jogsegélyre vonatkozó kötelezettségeiknek; |
| --- | --- |

AC.

mivel az ENSZ korrupció elleni egyezményének (UNCAC) IV. és V. fejezete szerinti a kölcsönös jogsegélyre és vagyonvisszaszerzésre irányuló mechanizmusok végrehajtása, alkalmazása és hatékonysága továbbra is csekély mértékű az UNCAC részes államainak körében, és mivel a részes államoknak még maradéktalanul teljesíteniük kell az egyezmény IV. fejezete (Nemzetközi együttműködés) és V. fejezete (Vagyonvisszaszerzés) szerinti, nemzetközi együttműködéssel kapcsolatos kötelezettségeiket, konkrétabban szólva pedig a jövőben kielégítő mértékben eleget kell tenniük az UNCAC 46. cikke szerinti, kölcsönös jogsegélyre vonatkozó kötelezettségeiknek;

| AD. | mivel a hagyományos fegyverek és lőszerek gyengén szabályozott és átláthatatlan globális kereskedelme konfliktust, korrupciót, szegénységet, az emberi jogok megsértését és büntetlenséget eredményez; |
| --- | --- |

AD.

mivel a hagyományos fegyverek és lőszerek gyengén szabályozott és átláthatatlan globális kereskedelme konfliktust, korrupciót, szegénységet, az emberi jogok megsértését és büntetlenséget eredményez;

| AE. | mivel a fejlődő országokban a nagymértékű korrupcióra többnyire a fejlett országok – többek között az uniós tagállamok – bizonyos üzletembereinek, jogászainak, pénzügyi intézményeinek és állami tisztviselőinek bűnrészességével, sőt segítségével kerül sor, és mivel ezek az intézmények és vállalatok a pénzmosás elleni szabályozás nyilvánvaló, uniós és nemzetközi szintű figyelmen kívül hagyásával csatornákat biztosítottak a korrupcióból származó jövedelem tisztára mosásához a fejlett és fejlődő országokban, valamint átláthatatlan struktúrák létrehozásához, és a vagyon „titoktartással visszaélő jogrendszerekben” való elrejtéséhez; |
| --- | --- |

AE.

mivel a fejlődő országokban a nagymértékű korrupcióra többnyire a fejlett országok – többek között az uniós tagállamok – bizonyos üzletembereinek, jogászainak, pénzügyi intézményeinek és állami tisztviselőinek bűnrészességével, sőt segítségével kerül sor, és mivel ezek az intézmények és vállalatok a pénzmosás elleni szabályozás nyilvánvaló, uniós és nemzetközi szintű figyelmen kívül hagyásával csatornákat biztosítottak a korrupcióból származó jövedelem tisztára mosásához a fejlett és fejlődő országokban, valamint átláthatatlan struktúrák létrehozásához, és a vagyon „titoktartással visszaélő jogrendszerekben” való elrejtéséhez;

| AF. | mivel a korrupció elleni politikák emberi jogokon alapuló megközelítése alátámasztja azt az általános felfogást, miszerint a korrupció a közpénzeken kívül a polgárok egyéni jogait és lehetőségeit is érinti; mivel a nemzetközi korrupcióellenes és emberi jogi mozgalmak szoros szövetsége növelni fogja a lakosság körében a tudatosságot, valamint megköveteli a nyitottságot, az elszámoltathatóságot és az igazságszolgáltatást, és mivel a korrupciós cselekményeknek az emberi jogok megsértésével való összekapcsolása új cselekvési lehetőségeket teremt, különösen ott, ahol a korrupció ellen harcba lehet szállni az emberi jogok betartásának ellenőrzésére szolgáló, meglévő nemzeti, regionális és nemzetközi mechanizmusok alkalmazásával; |
| --- | --- |

AF.

mivel a korrupció elleni politikák emberi jogokon alapuló megközelítése alátámasztja azt az általános felfogást, miszerint a korrupció a közpénzeken kívül a polgárok egyéni jogait és lehetőségeit is érinti; mivel a nemzetközi korrupcióellenes és emberi jogi mozgalmak szoros szövetsége növelni fogja a lakosság körében a tudatosságot, valamint megköveteli a nyitottságot, az elszámoltathatóságot és az igazságszolgáltatást, és mivel a korrupciós cselekményeknek az emberi jogok megsértésével való összekapcsolása új cselekvési lehetőségeket teremt, különösen ott, ahol a korrupció ellen harcba lehet szállni az emberi jogok betartásának ellenőrzésére szolgáló, meglévő nemzeti, regionális és nemzetközi mechanizmusok alkalmazásával;

A belső és külső politikák koherenciája

| 1. | úgy véli, hogy az Unió csak akkor válhat a korrupció elleni küzdelem hiteles és befolyásos vezérévé, ha saját határain belül megfelelően kezeli a szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás problémáját; ezzel kapcsolatban üdvözli a Bizottság által közzéteendő „uniós antikorrupciós jelentést”; reméli, hogy a tagállamokban a korrupció szempontjából veszélyeztetett területek Bizottság által történő azonosítása fokozza majd a korrupció elleni erőfeszítéseket, elősegíti a bevált gyakorlatok cseréjét, feltárja az uniós tendenciákat, és ösztönzi az egymástól való tanulást, valamint az uniós és nemzetközi kötelezettségeknek való további megfelelést; felkéri a Bizottságot, hogy a korrupcióellenes küzdelem terén nyújtson be uniós szakpolitikai kezdeményezéseket, például egy korrupció elleni uniós cselekvési tervet; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy az Unió csak akkor válhat a korrupció elleni küzdelem hiteles és befolyásos vezérévé, ha saját határain belül megfelelően kezeli a szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás problémáját; ezzel kapcsolatban üdvözli a Bizottság által közzéteendő „uniós antikorrupciós jelentést”; reméli, hogy a tagállamokban a korrupció szempontjából veszélyeztetett területek Bizottság által történő azonosítása fokozza majd a korrupció elleni erőfeszítéseket, elősegíti a bevált gyakorlatok cseréjét, feltárja az uniós tendenciákat, és ösztönzi az egymástól való tanulást, valamint az uniós és nemzetközi kötelezettségeknek való további megfelelést; felkéri a Bizottságot, hogy a korrupcióellenes küzdelem terén nyújtson be uniós szakpolitikai kezdeményezéseket, például egy korrupció elleni uniós cselekvési tervet;

| 2. | e tekintetben üdvözli, hogy újratárgyalják a megtakarítások megadóztatásáról szóló irányelvet, amelynek célja a banki titoktartás tényleges megszüntetése; úgy véli, hogy a cégjegyzékek és vagyonnyilvántartások összes uniós tagállamban megvalósuló szabályozásának és átláthatóságának megerősítése a korrupció kezelésének előfeltétele az uniós tagállamokban és a harmadik országokban is; úgy véli, hogy az uniós szabályoknak nyilvántartási kötelezettséget kell előírniuk valamennyi jogi struktúrára, illetve a tényleges tulajdonosok adataira vonatkozóan, ezen adatokat pedig internetes úton, elektronikusan felcímkézve és az ingyenes hozzáférhetőség érdekében kereshető formában kell közzétenni; |
| --- | --- |

2.

e tekintetben üdvözli, hogy újratárgyalják a megtakarítások megadóztatásáról szóló irányelvet, amelynek célja a banki titoktartás tényleges megszüntetése; úgy véli, hogy a cégjegyzékek és vagyonnyilvántartások összes uniós tagállamban megvalósuló szabályozásának és átláthatóságának megerősítése a korrupció kezelésének előfeltétele az uniós tagállamokban és a harmadik országokban is; úgy véli, hogy az uniós szabályoknak nyilvántartási kötelezettséget kell előírniuk valamennyi jogi struktúrára, illetve a tényleges tulajdonosok adataira vonatkozóan, ezen adatokat pedig internetes úton, elektronikusan felcímkézve és az ingyenes hozzáférhetőség érdekében kereshető formában kell közzétenni;

| 3. | véleménye szerint az Uniónak követnie kell az Egyesült Államok példáját a jogállamiság keretében biztosított elszámoltathatóságról szóló 2012. évi jogszabály, azaz a Szergej Magnyickij-törvény életbe léptetése terén, és uniós szinten hasonló jogszabályt kell elfogadnia olyan jelképes és operatív működési keretként, amely kapcsolatot teremt a korrupció és az emberi jogok megsértése között; felhívja ezért a Tanácsot, hogy fogadjon el egy határozatot, amely létrehozza a Szergej Magnyickij halálában, azt követően az ügy bírósági eltussolásában, valamint családjának továbbra is fennálló folyamatos zaklatásában érintett tisztviselők közös uniós jegyzékét; hozzáteszi, hogy e tanácsi határozatnak célzott szankciókat kell kivetnie az említett tisztviselőkre, így például az Unió egészére kiterjedő vízumtilalmat, és minden olyan vagyon ideiglenes befagyasztásának elrendelését, amellyel a szóban forgó személyek vagy közvetlen családtagjaik az Európai Unió területén esetlegesen rendelkeznek; felkéri a Bizottságot, hogy készítsen cselekvési tervet annak érdekében, hogy kialakítson egy mechanizmust olyan harmadik országbeli tisztviselők (köztük rendőrök, ügyészek és bírák) jegyzékbe vételére és hasonló célzott szankciókkal történő sújtására, akik közreműködtek az emberi jogok súlyos megsértésében, valamint a visszaélést bejelentő személyekkel, a korrupcióról tudósító újságírókkal és az emberi jogi aktivistákkal szemben harmadik országokban elkövetett igazságügyi „manipulációkban”; involved in grave human rights violations and judicial ‘manipulations’ against whistleblowers, journalists reporting on corruption and human rights activists in third countries; hangsúlyozza, hogy a jegyzékbe való felvétel kritériumainak megfelelően dokumentált, egybehangzó és független forrásokon, illetve meggyőző bizonyítékokon kell alapulniuk, lehetővé téve az érintettek számára a jogorvoslati mechanizmusokat; |
| --- | --- |

3.

véleménye szerint az Uniónak követnie kell az Egyesült Államok példáját a jogállamiság keretében biztosított elszámoltathatóságról szóló 2012. évi jogszabály, azaz a Szergej Magnyickij-törvény életbe léptetése terén, és uniós szinten hasonló jogszabályt kell elfogadnia olyan jelképes és operatív működési keretként, amely kapcsolatot teremt a korrupció és az emberi jogok megsértése között; felhívja ezért a Tanácsot, hogy fogadjon el egy határozatot, amely létrehozza a Szergej Magnyickij halálában, azt követően az ügy bírósági eltussolásában, valamint családjának továbbra is fennálló folyamatos zaklatásában érintett tisztviselők közös uniós jegyzékét; hozzáteszi, hogy e tanácsi határozatnak célzott szankciókat kell kivetnie az említett tisztviselőkre, így például az Unió egészére kiterjedő vízumtilalmat, és minden olyan vagyon ideiglenes befagyasztásának elrendelését, amellyel a szóban forgó személyek vagy közvetlen családtagjaik az Európai Unió területén esetlegesen rendelkeznek; felkéri a Bizottságot, hogy készítsen cselekvési tervet annak érdekében, hogy kialakítson egy mechanizmust olyan harmadik országbeli tisztviselők (köztük rendőrök, ügyészek és bírák) jegyzékbe vételére és hasonló célzott szankciókkal történő sújtására, akik közreműködtek az emberi jogok súlyos megsértésében, valamint a visszaélést bejelentő személyekkel, a korrupcióról tudósító újságírókkal és az emberi jogi aktivistákkal szemben harmadik országokban elkövetett igazságügyi „manipulációkban”; involved in grave human rights violations and judicial ‘manipulations’ against whistleblowers, journalists reporting on corruption and human rights activists in third countries; hangsúlyozza, hogy a jegyzékbe való felvétel kritériumainak megfelelően dokumentált, egybehangzó és független forrásokon, illetve meggyőző bizonyítékokon kell alapulniuk, lehetővé téve az érintettek számára a jogorvoslati mechanizmusokat;

A külső segély és az állami költségvetések elszámoltathatósága és átláthatósága

| 4. | teljes mértékben támogatja az Unió arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy fejlesztési politikáiba belefoglalja és fő szempontként érvényesíti a demokratikus felelősségvállalás koncepcióját, azaz az emberek tényleges és teljes körű részvételét az adományozók és a partnerkormányok fejlesztési stratégiáinak és politikáinak megtervezésében, végrehajtásában és nyomon követésében; úgy véli, hogy az ilyen szakpolitika elősegíti a program kedvezményezettjeinek közreműködését, ezáltal pedig hozzájárul a korrupció elleni küzdelem terén megvalósuló fokozott ellenőrzéshez és elszámoltathatósághoz; arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fejlesztési támogatási programjaikban alkalmazzák a korrupcióval kapcsolatos nemzetközi normákhoz való kötöttség elvét, és hogy az OECD ajánlásának megfelelően vezessenek be korrupcióellenes záradékot a közbeszerzési szerződésekbe; kéri, hogy a Bizottság a továbbiakban is segítse elő a segélyek átláthatóságának magas fokát digitális, gépi olvasásra alkalmas formátumok használatával, valamint olyan közös szabvány alkalmazásával, amely garantálja egyrészről a többi adományozóval való összehasonlíthatóságot, másrészről pedig kimondottan igazodik a kedvezményezett kormányzatok igényeihez; |
| --- | --- |

4.

teljes mértékben támogatja az Unió arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy fejlesztési politikáiba belefoglalja és fő szempontként érvényesíti a demokratikus felelősségvállalás koncepcióját, azaz az emberek tényleges és teljes körű részvételét az adományozók és a partnerkormányok fejlesztési stratégiáinak és politikáinak megtervezésében, végrehajtásában és nyomon követésében; úgy véli, hogy az ilyen szakpolitika elősegíti a program kedvezményezettjeinek közreműködését, ezáltal pedig hozzájárul a korrupció elleni küzdelem terén megvalósuló fokozott ellenőrzéshez és elszámoltathatósághoz; arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fejlesztési támogatási programjaikban alkalmazzák a korrupcióval kapcsolatos nemzetközi normákhoz való kötöttség elvét, és hogy az OECD ajánlásának megfelelően vezessenek be korrupcióellenes záradékot a közbeszerzési szerződésekbe; kéri, hogy a Bizottság a továbbiakban is segítse elő a segélyek átláthatóságának magas fokát digitális, gépi olvasásra alkalmas formátumok használatával, valamint olyan közös szabvány alkalmazásával, amely garantálja egyrészről a többi adományozóval való összehasonlíthatóságot, másrészről pedig kimondottan igazodik a kedvezményezett kormányzatok igényeihez;

| 5. | hangsúlyozza, hogy annak biztosítása érdekében, hogy a támogatások ötvözését szolgáló eszközök növeljék a fejlesztési támogatások hatékonyságát, felül kell vizsgálni az említett eszközök irányítását azzal a céllal, hogy a projektek kiválasztási kritériumai és a társadalom egésze felé való elszámoltathatóság terén nagyobb átláthatóságot biztosítsanak; emlékeztet arra, hogy a projektek kiválasztására, nyomon követésére és értékelésére vonatkozó kritikus mennyiségű minimumkövetelmény megállapítása megkönnyítheti az összehasonlíthatóságot, és koherens alapot teremthet a műveletek teljesítéséről való tájékoztatáshoz; megállapítja, hogy rendszeresen jelentést kell készíteni a projektek előrehaladásáról és fejlődésre gyakorolt hatásairól, hogy ne csupán az adományozók és az európai pénzintézetek, hanem a nyilvánosság felé is igazolják a segélyforrásoknak a támogatások ötvözését szolgáló eszközök általi felhasználását; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy annak biztosítása érdekében, hogy a támogatások ötvözését szolgáló eszközök növeljék a fejlesztési támogatások hatékonyságát, felül kell vizsgálni az említett eszközök irányítását azzal a céllal, hogy a projektek kiválasztási kritériumai és a társadalom egésze felé való elszámoltathatóság terén nagyobb átláthatóságot biztosítsanak; emlékeztet arra, hogy a projektek kiválasztására, nyomon követésére és értékelésére vonatkozó kritikus mennyiségű minimumkövetelmény megállapítása megkönnyítheti az összehasonlíthatóságot, és koherens alapot teremthet a műveletek teljesítéséről való tájékoztatáshoz; megállapítja, hogy rendszeresen jelentést kell készíteni a projektek előrehaladásáról és fejlődésre gyakorolt hatásairól, hogy ne csupán az adományozók és az európai pénzintézetek, hanem a nyilvánosság felé is igazolják a segélyforrásoknak a támogatások ötvözését szolgáló eszközök általi felhasználását;

| 6. | véleménye szerint a Bizottságnak az uniós finanszírozású projektek végrehajtására vonatkozó beszerzési eljárásokban a lehető legnagyobb fokú feddhetetlenséget kell érvényesítenie, elsősorban elősegítve a helyi szervezetek számára az ajánlati felhívásokhoz való hozzáférést; hangsúlyozza, hogy a beszerzések terén alkalmazott, emberi jogokon alapuló megközelítés a szereplők tágabb körének részvételéből fakadó előnyökkel jár, különös tekintettel az ajánlattételi eljárásban érintett szereplőkre (például a földtulajdonosok szövetségei és a hátrányos helyzetű csoportok); úgy véli továbbá, hogy az emberi jogokon alapuló megközelítés arra ösztönzi a hatóságokat, hogy lehetővé tegyék a hátrányos helyzetű csoportok számára a beszerzési eljárásokban való részvételt, és bővítsék azon kritériumokat, amelyek alapján a társaságokat elbírálják a beszerzési eljárások folyamán; emlékeztet arra, hogy a projektek eredményeinek nyomon követése a civil társadalommal folytatott együttműködés keretében, valamint a helyi hatóságok elszámoltatása elengedhetetlen annak megállapításához, hogy megfelelő módon történik-e az uniós források felhasználása; arra sürgeti a Bizottságot, hogy ne ítéljen oda projekteket olyan ajánlattevők részére, amelyek esetében a tényleges tulajdonosok nem ismertek, vagy amelyek olyan vállalati struktúrával rendelkeznek, amely könnyedén lehetővé teszi számukra a transzfer árképzés megvalósítását; |
| --- | --- |

6.

véleménye szerint a Bizottságnak az uniós finanszírozású projektek végrehajtására vonatkozó beszerzési eljárásokban a lehető legnagyobb fokú feddhetetlenséget kell érvényesítenie, elsősorban elősegítve a helyi szervezetek számára az ajánlati felhívásokhoz való hozzáférést; hangsúlyozza, hogy a beszerzések terén alkalmazott, emberi jogokon alapuló megközelítés a szereplők tágabb körének részvételéből fakadó előnyökkel jár, különös tekintettel az ajánlattételi eljárásban érintett szereplőkre (például a földtulajdonosok szövetségei és a hátrányos helyzetű csoportok); úgy véli továbbá, hogy az emberi jogokon alapuló megközelítés arra ösztönzi a hatóságokat, hogy lehetővé tegyék a hátrányos helyzetű csoportok számára a beszerzési eljárásokban való részvételt, és bővítsék azon kritériumokat, amelyek alapján a társaságokat elbírálják a beszerzési eljárások folyamán; emlékeztet arra, hogy a projektek eredményeinek nyomon követése a civil társadalommal folytatott együttműködés keretében, valamint a helyi hatóságok elszámoltatása elengedhetetlen annak megállapításához, hogy megfelelő módon történik-e az uniós források felhasználása; arra sürgeti a Bizottságot, hogy ne ítéljen oda projekteket olyan ajánlattevők részére, amelyek esetében a tényleges tulajdonosok nem ismertek, vagy amelyek olyan vállalati struktúrával rendelkeznek, amely könnyedén lehetővé teszi számukra a transzfer árképzés megvalósítását;

| 7. | sürgeti az EU-t, hogy mozdítsa elő az átláthatóságot a segélyfelajánlások nyomon követésére szolgáló globális rendszer létrehozásának támogatásával annak érdekében, hogy az adományozó országokkal betartathassák a segélyekkel kapcsolatos ígéreteiket, valamint hogy azok elszámoltathatók legyenek az általuk támogatott projektek, intézmények vagy csoportok vonatkozásában; |
| --- | --- |

7.

sürgeti az EU-t, hogy mozdítsa elő az átláthatóságot a segélyfelajánlások nyomon követésére szolgáló globális rendszer létrehozásának támogatásával annak érdekében, hogy az adományozó országokkal betartathassák a segélyekkel kapcsolatos ígéreteiket, valamint hogy azok elszámoltathatók legyenek az általuk támogatott projektek, intézmények vagy csoportok vonatkozásában;

| 8. | emlékeztet továbbá arra, hogy meg kell akadályozni a korrupt módszereket, így többek között a projektköltségek felduzzasztását, a fiktív projekteknek és munkavállalóknak eszközölt kifizetéseket, a gazdasági és/vagy ipari kompenzációk nem megfelelő és korrupt felhasználását, az állami források egyértelmű eltulajdonítását, a megnövelt útiköltségeket és a kenőpénzeket az uniós finanszírozású projektek végrehajtása során; ezért ragaszkodik ahhoz, hogy az uniós finanszírozási lánc egészét ellenőrizni kell, beleértve a döntéshozatalt és a szabályozást, a tervezést és a költségvetés megállapítását, a finanszírozást, a fiskális transzfereket, az irányítást és a programfejlesztést, a pályázati felhívást és a beszerzést, a kivitelezést, a működést és a fenntartást, valamint a szolgáltatások kifizetését is; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet továbbá arra, hogy meg kell akadályozni a korrupt módszereket, így többek között a projektköltségek felduzzasztását, a fiktív projekteknek és munkavállalóknak eszközölt kifizetéseket, a gazdasági és/vagy ipari kompenzációk nem megfelelő és korrupt felhasználását, az állami források egyértelmű eltulajdonítását, a megnövelt útiköltségeket és a kenőpénzeket az uniós finanszírozású projektek végrehajtása során; ezért ragaszkodik ahhoz, hogy az uniós finanszírozási lánc egészét ellenőrizni kell, beleértve a döntéshozatalt és a szabályozást, a tervezést és a költségvetés megállapítását, a finanszírozást, a fiskális transzfereket, az irányítást és a programfejlesztést, a pályázati felhívást és a beszerzést, a kivitelezést, a működést és a fenntartást, valamint a szolgáltatások kifizetését is;

| 9. | javasolja, hogy a Bizottság tegye közzé, hogy az OLAF keretén belül milyen mechanizmusok állnak rendelkezésre annak bejelentésére, hogy a közbeszerzési eljárások résztvevői és az uniós támogatások kedvezményezettjei visszaélnek az uniós forrásokkal, és azt, hogy dolgozzon ki szakpolitikai iránymutatásokat a visszaéléseket bejelentő személyek által az uniós forrásoknak harmadik országokban megvalósuló nem rendeltetésszerű felhasználásával kapcsolatban szolgáltatott információk kezelésére vonatkozóan, lehetővé téve a megfelelő nyomon követést, visszajelzést és a megtorlással szembeni védelmet, külön figyelmet fordítva a legkiszolgáltatottabb csoportok, és különösen a nők helyzetére számos fejlődő országban, mivel esetükben különösen jellemző az, hogy a korrupció célpontjává válnak, illetve együttműködnek annak leleplezésében, az együttműködés miatt azonban jellemzően fokozottan kiszolgáltatottak és megbélyegzettek; |
| --- | --- |

9.

javasolja, hogy a Bizottság tegye közzé, hogy az OLAF keretén belül milyen mechanizmusok állnak rendelkezésre annak bejelentésére, hogy a közbeszerzési eljárások résztvevői és az uniós támogatások kedvezményezettjei visszaélnek az uniós forrásokkal, és azt, hogy dolgozzon ki szakpolitikai iránymutatásokat a visszaéléseket bejelentő személyek által az uniós forrásoknak harmadik országokban megvalósuló nem rendeltetésszerű felhasználásával kapcsolatban szolgáltatott információk kezelésére vonatkozóan, lehetővé téve a megfelelő nyomon követést, visszajelzést és a megtorlással szembeni védelmet, külön figyelmet fordítva a legkiszolgáltatottabb csoportok, és különösen a nők helyzetére számos fejlődő országban, mivel esetükben különösen jellemző az, hogy a korrupció célpontjává válnak, illetve együttműködnek annak leleplezésében, az együttműködés miatt azonban jellemzően fokozottan kiszolgáltatottak és megbélyegzettek;

| 10. | hangsúlyozza, hogy az Uniónak nyomatékosítania kell a részvételhez való jog, valamint az információkhoz és a nyilvános elszámoltathatósági mechanizmusokhoz – így a nyilvános adatokhoz – történő hozzáféréshez való jog érvényesítésének fontosságát a demokrácia alapelveiként a harmadik országokkal folytatott párbeszéd valamennyi fórumán, a kétoldalú kapcsolatokat és a legmagasabb szinteket is ideértve; hangsúlyozza, hogy mind az online, mind az offline sajtó és média szabadsága alapvető fontosságú e tekintetben; javasolja, hogy az Unió a harmadik országokban finanszírozzon projekteket ezen elvek érvényesítésének támogatása céljából, különösen a demokratizálódás folyamatában lévő országokban, biztosítva a nemi szempontok érvényesítését, a civil társadalom szereplői, és különösen az emberi jogi jogvédők, a lakosság legkiszolgáltatottabb csoportjai és a nők bevonását, valamint segítséget nyújtva a bejelentő személyek hatékony védelmére szolgáló jogszabályok kidolgozásában; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy az Uniónak nyomatékosítania kell a részvételhez való jog, valamint az információkhoz és a nyilvános elszámoltathatósági mechanizmusokhoz – így a nyilvános adatokhoz – történő hozzáféréshez való jog érvényesítésének fontosságát a demokrácia alapelveiként a harmadik országokkal folytatott párbeszéd valamennyi fórumán, a kétoldalú kapcsolatokat és a legmagasabb szinteket is ideértve; hangsúlyozza, hogy mind az online, mind az offline sajtó és média szabadsága alapvető fontosságú e tekintetben; javasolja, hogy az Unió a harmadik országokban finanszírozzon projekteket ezen elvek érvényesítésének támogatása céljából, különösen a demokratizálódás folyamatában lévő országokban, biztosítva a nemi szempontok érvényesítését, a civil társadalom szereplői, és különösen az emberi jogi jogvédők, a lakosság legkiszolgáltatottabb csoportjai és a nők bevonását, valamint segítséget nyújtva a bejelentő személyek hatékony védelmére szolgáló jogszabályok kidolgozásában;

| 11. | megjegyzi e tekintetben, hogy az Uniónak jó példával elöl kell járnia; ragaszkodik ahhoz, hogy az Unió és a tagállamok aktívan részt vegyenek a költségvetés fokozott átláthatóságára irányuló nemzetközi kezdeményezésekben – így például a nyílt kormányzati partnerségben, a nyílt költségvetési kezdeményezésben és a nemzetközi segélyek átláthatóságára irányuló kezdeményezésben – annak érdekében, hogy előmozdítsák a partnerországok ilyen típusú közreműködését a nemzetközi emberi jogi normák érvényesítésének elengedhetetlen feltételeként; |
| --- | --- |

11.

megjegyzi e tekintetben, hogy az Uniónak jó példával elöl kell járnia; ragaszkodik ahhoz, hogy az Unió és a tagállamok aktívan részt vegyenek a költségvetés fokozott átláthatóságára irányuló nemzetközi kezdeményezésekben – így például a nyílt kormányzati partnerségben, a nyílt költségvetési kezdeményezésben és a nemzetközi segélyek átláthatóságára irányuló kezdeményezésben – annak érdekében, hogy előmozdítsák a partnerországok ilyen típusú közreműködését a nemzetközi emberi jogi normák érvényesítésének elengedhetetlen feltételeként;

| 12. | kéri a Bizottságot, hogy indítványozza az „emberi jogi jogvédők” fogalma meghatározásának kibővítését az emberi jogi jogvédőkről szóló uniós iránymutatásokban oly módon, hogy az kiterjedjen a korrupcióellenes aktivistákra, az oknyomozó újságírókra és mindenekelőtt a visszaéléseket bejelentő személyekre is; |
| --- | --- |

12.

kéri a Bizottságot, hogy indítványozza az „emberi jogi jogvédők” fogalma meghatározásának kibővítését az emberi jogi jogvédőkről szóló uniós iránymutatásokban oly módon, hogy az kiterjedjen a korrupcióellenes aktivistákra, az oknyomozó újságírókra és mindenekelőtt a visszaéléseket bejelentő személyekre is;

| 13. | rámutat arra, hogy az Uniónak – a világ vezető adományozójaként – szorgalmaznia és gyarapítania kell azon esetek előfordulását, amikor az uniós külső segélyt költségvetési reformokhoz kötik a nagyobb átláthatóság, az adatokhoz és a részvételi folyamatokhoz való hozzáférés, valamint e tekintetben az irányadó elveknek más adományozókkal történő összehangolása érdekében; úgy véli, hogy az Uniónak az ösztönzőkön alapuló megközelítés keretében egyértelmű és nyilvánosan elérhető referenciaértékeket és kritériumokat kell kialakítania a kedvezményezett kormányzatok számára annak érdekében, hogy azok megnyissák költségvetési eljárásaikat, erőfeszítéseik pedig képzés vagy technikai segítségnyújtás révén az átláthatóság, a nyilvános részvétel és a felügyelet komponenseire is kiterjedjenek; arra sürgeti az Uniót, hogy mozdítsa elő és támogassa egy olyan környezet kialakítását, amely lehetővé teszi a fejlődő országokban működő felügyeleti szervek (köztük a parlamentek, számvevőszékek, civil társadalmi szervezetek és a média) számára alapvető feladataik elvégzését, ezáltal pedig a korrupció elleni küzdelmet; |
| --- | --- |

13.

rámutat arra, hogy az Uniónak – a világ vezető adományozójaként – szorgalmaznia és gyarapítania kell azon esetek előfordulását, amikor az uniós külső segélyt költségvetési reformokhoz kötik a nagyobb átláthatóság, az adatokhoz és a részvételi folyamatokhoz való hozzáférés, valamint e tekintetben az irányadó elveknek más adományozókkal történő összehangolása érdekében; úgy véli, hogy az Uniónak az ösztönzőkön alapuló megközelítés keretében egyértelmű és nyilvánosan elérhető referenciaértékeket és kritériumokat kell kialakítania a kedvezményezett kormányzatok számára annak érdekében, hogy azok megnyissák költségvetési eljárásaikat, erőfeszítéseik pedig képzés vagy technikai segítségnyújtás révén az átláthatóság, a nyilvános részvétel és a felügyelet komponenseire is kiterjedjenek; arra sürgeti az Uniót, hogy mozdítsa elő és támogassa egy olyan környezet kialakítását, amely lehetővé teszi a fejlődő országokban működő felügyeleti szervek (köztük a parlamentek, számvevőszékek, civil társadalmi szervezetek és a média) számára alapvető feladataik elvégzését, ezáltal pedig a korrupció elleni küzdelmet;

| 14. | rámutat ugyanakkor arra, hogy az Uniónak a harmadik országok esetében az „elmélyült partnerségek” keretében nyomást kell gyakorolnia az általánosan eluralkodó korrupciótól szenvedő rezsimekre, hogy a fent említett elvek teljesülése érdekében reformokat fogadjanak el; úgy véli, hogy az Unió részéről nyilvánvaló és átlátható politikai párbeszédre, nyomásgyakorlásra és együttműködésre van szükség a reform szükségességének nyomatékosítása érdekében, illetve megfelelő és ambiciózus nyomon követési mechanizmusokat kell magukban foglalniuk; úgy véli, hogy az Uniónak nyilvánosan el kell marasztalnia olyan jogszabályok kihirdetését, amelyek korlátozzák a média szabadságát és a civil társadalom tevékenységeit – amelyek az elszámoltathatóság sarokkövei –, és stratégiákat kell kidolgoznia az említett országokkal fenntartott kapcsolatok olyan jellegű átalakítására, amely látható módon segíti elő a reformokat; hangsúlyozza, hogy szükség van a harmadik országokkal kötött megállapodásokban olyan világosan megfogalmazott és tiszteletben tartott emberi jogi záradékokra, amelyek lehetővé tennék bármely partnerségi megállapodás felfüggesztését az emberi jogok súlyos megsértése esetén; |
| --- | --- |

14.

rámutat ugyanakkor arra, hogy az Uniónak a harmadik országok esetében az „elmélyült partnerségek” keretében nyomást kell gyakorolnia az általánosan eluralkodó korrupciótól szenvedő rezsimekre, hogy a fent említett elvek teljesülése érdekében reformokat fogadjanak el; úgy véli, hogy az Unió részéről nyilvánvaló és átlátható politikai párbeszédre, nyomásgyakorlásra és együttműködésre van szükség a reform szükségességének nyomatékosítása érdekében, illetve megfelelő és ambiciózus nyomon követési mechanizmusokat kell magukban foglalniuk; úgy véli, hogy az Uniónak nyilvánosan el kell marasztalnia olyan jogszabályok kihirdetését, amelyek korlátozzák a média szabadságát és a civil társadalom tevékenységeit – amelyek az elszámoltathatóság sarokkövei –, és stratégiákat kell kidolgoznia az említett országokkal fenntartott kapcsolatok olyan jellegű átalakítására, amely látható módon segíti elő a reformokat; hangsúlyozza, hogy szükség van a harmadik országokkal kötött megállapodásokban olyan világosan megfogalmazott és tiszteletben tartott emberi jogi záradékokra, amelyek lehetővé tennék bármely partnerségi megállapodás felfüggesztését az emberi jogok súlyos megsértése esetén;

| 15. | támogatja az európai közpénzeknek az EBB és az EBRD olyan projektjeibe irányuló befektetésével kapcsolatos döntéshozatal fokozott átláthatóságát, amelyek káros hatást gyakorolhatnak az emberi jogokra; sürgeti az EBB-t és az EBRD-t, hogy erősítsék meg a csalás elleni és korrupcióellenes politikáikat az Európai Unión kívüli beruházások teljes átláthatóságának biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy az EBB-nek és az EBRD-nek meg kell erősítenie a kockázatos beruházások – főként pénzügyi közvetítők alkalmazása révén történő – elkerülésére, a kockázatalapú megközelítés elfogadására, valamint az általuk támogatott projektek emberi jogi hatásainak fokozott értékelésére irányuló hajlandóságát, és emellett az ügyfeleik által végzett valamennyi művelettel kapcsolatban megfelelőségi vizsgálatot kell végezniük az emberi jogok betartása és a fedhetetlenség vonatkozásában; úgy véli, hogy különös figyelmet kell fordítani a nyilvánosság részvételének biztosítására, valamint az érintett közösségekkel való önkéntes, előzetes és tájékoztatáson alapuló konzultáció garantálására a finanszírozott projektek tervezésének, végrehajtásának, nyomon követésének és értékelésének valamennyi szakaszában; sürgeti az uniós tagállamokat és a Bizottságot, hogy az EBB kizárólagos tagjaiként és az EBRD fő részvényeseiként használják fel befolyásukat az ezen intézmények jelentős reformjának előmozdításához döntéseik fokozott demokratikus ellenőrzése és az elszámoltathatóság lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

15.

támogatja az európai közpénzeknek az EBB és az EBRD olyan projektjeibe irányuló befektetésével kapcsolatos döntéshozatal fokozott átláthatóságát, amelyek káros hatást gyakorolhatnak az emberi jogokra; sürgeti az EBB-t és az EBRD-t, hogy erősítsék meg a csalás elleni és korrupcióellenes politikáikat az Európai Unión kívüli beruházások teljes átláthatóságának biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy az EBB-nek és az EBRD-nek meg kell erősítenie a kockázatos beruházások – főként pénzügyi közvetítők alkalmazása révén történő – elkerülésére, a kockázatalapú megközelítés elfogadására, valamint az általuk támogatott projektek emberi jogi hatásainak fokozott értékelésére irányuló hajlandóságát, és emellett az ügyfeleik által végzett valamennyi művelettel kapcsolatban megfelelőségi vizsgálatot kell végezniük az emberi jogok betartása és a fedhetetlenség vonatkozásában; úgy véli, hogy különös figyelmet kell fordítani a nyilvánosság részvételének biztosítására, valamint az érintett közösségekkel való önkéntes, előzetes és tájékoztatáson alapuló konzultáció garantálására a finanszírozott projektek tervezésének, végrehajtásának, nyomon követésének és értékelésének valamennyi szakaszában; sürgeti az uniós tagállamokat és a Bizottságot, hogy az EBB kizárólagos tagjaiként és az EBRD fő részvényeseiként használják fel befolyásukat az ezen intézmények jelentős reformjának előmozdításához döntéseik fokozott demokratikus ellenőrzése és az elszámoltathatóság lehetővé tétele érdekében;

| 16. | úgy véli, hogy a nemzetközi pénzügyi intézményeknek, így például az IMF-nek és a Világbanknak a strukturális alkalmazkodási programok keretében az adós országokban bevezetett intézkedésekkel kapcsolatban mindenkor korrupciós kockázatértékelést kell végezniük, azon túlmenően, hogy értékelik ez utóbbi emberi jogokra gyakorolt hatását; véleménye szerint a strukturális alkalmazkodási programoknak az irányítás javítását és az átláthatóság fokozását elősegítő reformokat kell tartalmazniuk; ragaszkodik ahhoz, hogy megfelelő, kellő forrásokkal ellátott és független felügyeleti rendszerek kövessék nyomon a programok végrehajtását, gyakori ellenőrzések és vizsgálatok elvégzésével; hozzáteszi, hogy különös figyelmet kell fordítani a földharácsolásra, az erőszakos kilakoltatásokra, a védelmi beszerzésekre, a különálló védelmi költségvetésekre, valamint a katonai és félkatonai tevékenységek finanszírozására az adós országokban; felszólítja az uniós tagállamokat, hogy az IMF és a Világbank tagjaiként használják befolyásukat arra, hogy a strukturális alkalmazkodási programok és egyéb finanszírozási programok tárgyalása során biztosítsanak nagyobb fokú átláthatóságot és részvételi mechanizmusokat, és segítsék elő döntéseik fokozott demokratikus ellenőrzését és az elszámoltathatóságot; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy a nemzetközi pénzügyi intézményeknek, így például az IMF-nek és a Világbanknak a strukturális alkalmazkodási programok keretében az adós országokban bevezetett intézkedésekkel kapcsolatban mindenkor korrupciós kockázatértékelést kell végezniük, azon túlmenően, hogy értékelik ez utóbbi emberi jogokra gyakorolt hatását; véleménye szerint a strukturális alkalmazkodási programoknak az irányítás javítását és az átláthatóság fokozását elősegítő reformokat kell tartalmazniuk; ragaszkodik ahhoz, hogy megfelelő, kellő forrásokkal ellátott és független felügyeleti rendszerek kövessék nyomon a programok végrehajtását, gyakori ellenőrzések és vizsgálatok elvégzésével; hozzáteszi, hogy különös figyelmet kell fordítani a földharácsolásra, az erőszakos kilakoltatásokra, a védelmi beszerzésekre, a különálló védelmi költségvetésekre, valamint a katonai és félkatonai tevékenységek finanszírozására az adós országokban; felszólítja az uniós tagállamokat, hogy az IMF és a Világbank tagjaiként használják befolyásukat arra, hogy a strukturális alkalmazkodási programok és egyéb finanszírozási programok tárgyalása során biztosítsanak nagyobb fokú átláthatóságot és részvételi mechanizmusokat, és segítsék elő döntéseik fokozott demokratikus ellenőrzését és az elszámoltathatóságot;

| 17. | felkéri a bilaterális és multilaterális pénzügyi intézményeket – köztük a Világbank-csoportot, az IMF-et, a regionális fejlesztési bankokat, az exporthitel-intézeteket és a magánszektorban működő bankokat –, hogy követeljék meg a kitermelő vállalatoktól és kormányzatoktól a „Tedd közzé, amit fizetsz!” elvhez fűződő követelmények és/vagy a kifizetések átláthatóságára vonatkozó EITI-előírások teljesítését, valamennyi projekttámogatás előfeltételeként; |
| --- | --- |

17.

felkéri a bilaterális és multilaterális pénzügyi intézményeket – köztük a Világbank-csoportot, az IMF-et, a regionális fejlesztési bankokat, az exporthitel-intézeteket és a magánszektorban működő bankokat –, hogy követeljék meg a kitermelő vállalatoktól és kormányzatoktól a „Tedd közzé, amit fizetsz!” elvhez fűződő követelmények és/vagy a kifizetések átláthatóságára vonatkozó EITI-előírások teljesítését, valamennyi projekttámogatás előfeltételeként;

| 18. | üdvözli a G20-ak Szöulban elfogadott, korrupció elleni cselekvési tervét, és meggyőződése, hogy fenn kell tartani a létrejött lendületet, ezáltal biztosítva a főbb területeken a korrupció elleni küzdelemre irányuló nemzetközi erőfeszítések összehangolását; |
| --- | --- |

18.

üdvözli a G20-ak Szöulban elfogadott, korrupció elleni cselekvési tervét, és meggyőződése, hogy fenn kell tartani a létrejött lendületet, ezáltal biztosítva a főbb területeken a korrupció elleni küzdelemre irányuló nemzetközi erőfeszítések összehangolását;

Korrupció és fejlesztési politikák

| 19. | hangsúlyozza, hogy a kisstílű korrupció – beleértve az ún. „néma korrupciót” is, amikor a közalkalmazottak nem látják el a kormány által kifizetett szolgáltatásokat vagy feladatokat (a közoktatásból hiányzó oktatók és a kórházakból hiányzó orvosok) – aránytalanul súlyosan érinti azokat a legszegényebb rétegeket, akik a fejlődő országokban erőteljesen támaszkodnak a közszolgáltatásokra; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a kisstílű korrupció – beleértve az ún. „néma korrupciót” is, amikor a közalkalmazottak nem látják el a kormány által kifizetett szolgáltatásokat vagy feladatokat (a közoktatásból hiányzó oktatók és a kórházakból hiányzó orvosok) – aránytalanul súlyosan érinti azokat a legszegényebb rétegeket, akik a fejlődő országokban erőteljesen támaszkodnak a közszolgáltatásokra;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a korrupció akadályozza a közvetlen külföldi befektetéseket, és visszatartja a külső szereplőket attól, hogy gazdasági együttműködést folytassanak a fejlődő országokkal; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a korrupció akadályozza a közvetlen külföldi befektetéseket, és visszatartja a külső szereplőket attól, hogy gazdasági együttműködést folytassanak a fejlődő országokkal;

| 21. | úgy véli, hogy a korrupció elleni küzdelem, beleértve az adóparadicsomok, az adócsalás és az illegális tőkekiáramlás elleni küzdelmet is, a jó kormányzás előmozdítására irányuló szélesebb körű erőfeszítések része, amelyet a 2011. évi változtatási program (COM(2011)0637) az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tételében egyik fő prioritásként határoz meg; ismételten hangsúlyozza, hogy teljes körűen és haladéktalanul meg kell kezdeni az Egyesült Nemzetek Szervezete Korrupció elleni Egyezményének alkalmazását; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy a korrupció elleni küzdelem, beleértve az adóparadicsomok, az adócsalás és az illegális tőkekiáramlás elleni küzdelmet is, a jó kormányzás előmozdítására irányuló szélesebb körű erőfeszítések része, amelyet a 2011. évi változtatási program (COM(2011)0637) az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tételében egyik fő prioritásként határoz meg; ismételten hangsúlyozza, hogy teljes körűen és haladéktalanul meg kell kezdeni az Egyesült Nemzetek Szervezete Korrupció elleni Egyezményének alkalmazását;

| 22. | rámutat, hogy a korrupció leküzdésére irányuló minden erőfeszítéssel párhuzamosan támogatni kell azokat a programokat, amelyek célja a korrupció oktató és figyelemfelhívó kampányok révén történő megelőzése; |
| --- | --- |

22.

rámutat, hogy a korrupció leküzdésére irányuló minden erőfeszítéssel párhuzamosan támogatni kell azokat a programokat, amelyek célja a korrupció oktató és figyelemfelhívó kampányok révén történő megelőzése;

| 23. | emlékeztet a hatékony fejlesztési együttműködésre irányuló puszani partnerség keretében tett kötelezettségvállalásokra, és felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy a korrupció és az illegális pénzáramlások leküzdésére irányuló közös erőfeszítéseik fokozása érdekében teljesítsék e kötelezettségvállalásokat; |
| --- | --- |

23.

emlékeztet a hatékony fejlesztési együttműködésre irányuló puszani partnerség keretében tett kötelezettségvállalásokra, és felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy a korrupció és az illegális pénzáramlások leküzdésére irányuló közös erőfeszítéseik fokozása érdekében teljesítsék e kötelezettségvállalásokat;

| 24. | úgy véli, hogy a korrupció leküzdéséhez és felszámolásához elengedhetetlen a fejlesztési politikák koherenciájának biztosítása; hangsúlyozza továbbá, hogy a Fejlesztési Együttműködési Eszköz és az Európai Fejlesztési Alap keretében növelni kell az adóügyi kormányzással és az adócsalás elleni intézkedésekkel összefüggésben nyújtott uniós támogatást; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy a korrupció leküzdéséhez és felszámolásához elengedhetetlen a fejlesztési politikák koherenciájának biztosítása; hangsúlyozza továbbá, hogy a Fejlesztési Együttműködési Eszköz és az Európai Fejlesztési Alap keretében növelni kell az adóügyi kormányzással és az adócsalás elleni intézkedésekkel összefüggésben nyújtott uniós támogatást;

A tagállamok joghatóságának kiterjesztése

| 25. | felkéri a tagállamokat, hogy szükség esetén módosítsák büntetőjogukat annak érdekében, hogy joghatósággal rendelkezzenek olyan, a területükön tartózkodó, bármilyen állampolgárságú egyén felett, aki vesztegetést követett el, vagy a közpénzek hűtlen kezelésével vádolható, függetlenül a bűncselekmény elkövetési helyétől, amennyiben a bűncselekményből származó bevétel a kérdéses tagállamban fellelhető vagy azt ott mosták tisztára, vagy ha az egyént szoros kapcsolat fűzi a tagállamhoz, nevezetesen állampolgárság, lakóhely vagy a tagállamban székhellyel vagy leányvállalatokkal rendelkező társaság tényleges tulajdonlása révén; |
| --- | --- |

25.

felkéri a tagállamokat, hogy szükség esetén módosítsák büntetőjogukat annak érdekében, hogy joghatósággal rendelkezzenek olyan, a területükön tartózkodó, bármilyen állampolgárságú egyén felett, aki vesztegetést követett el, vagy a közpénzek hűtlen kezelésével vádolható, függetlenül a bűncselekmény elkövetési helyétől, amennyiben a bűncselekményből származó bevétel a kérdéses tagállamban fellelhető vagy azt ott mosták tisztára, vagy ha az egyént szoros kapcsolat fűzi a tagállamhoz, nevezetesen állampolgárság, lakóhely vagy a tagállamban székhellyel vagy leányvállalatokkal rendelkező társaság tényleges tulajdonlása révén;

| 26. | rámutat azonban arra, hogy a tagállamoknak körültekintően kell eljárniuk, amikor tájékoztatást nyújtanak harmadik országoknak a korrupcióval, hűtlen kezeléssel vagy adócsalással vádolt személyekről, hogy ne keverjenek bele igazságtalanul az ügybe emberi jogi jogvédőket, ahogy az Ales Bialiacki esetében is történt; |
| --- | --- |

26.

rámutat azonban arra, hogy a tagállamoknak körültekintően kell eljárniuk, amikor tájékoztatást nyújtanak harmadik országoknak a korrupcióval, hűtlen kezeléssel vagy adócsalással vádolt személyekről, hogy ne keverjenek bele igazságtalanul az ügybe emberi jogi jogvédőket, ahogy az Ales Bialiacki esetében is történt;

| 27. | úgy véli, hogy a becsületsértésről/rágalmazásról szóló jogszabályok eltántoríthatnak a korrupció esetleges bejelentésétől a harmadik országokban; ezért arra sürget minden tagállamot, hogy járjanak elöl jó példával, és saját jogrendjükben töröljék el a becsületsértésről/rágalmazásról szóló jogszabályokhoz társuló büntető szankciókat, legalább olyan esetekben, amikor a tagállamokban vagy külföldön elkövetett szervezett bűncselekményre, korrupcióra és pénzmosásra vonatkozó állítások vannak terítéken; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy a becsületsértésről/rágalmazásról szóló jogszabályok eltántoríthatnak a korrupció esetleges bejelentésétől a harmadik országokban; ezért arra sürget minden tagállamot, hogy járjanak elöl jó példával, és saját jogrendjükben töröljék el a becsületsértésről/rágalmazásról szóló jogszabályokhoz társuló büntető szankciókat, legalább olyan esetekben, amikor a tagállamokban vagy külföldön elkövetett szervezett bűncselekményre, korrupcióra és pénzmosásra vonatkozó állítások vannak terítéken;

| 28. | az UNCAC ajánlásaival összhangban sürgeti a tagállamokat olyan jogalkotási és egyéb intézkedések alkalmazására, amelyek célja, hogy bűncselekményként határozzák meg a jogalap nélküli – és szándékosan megvalósuló – gazdagodást, ami nem más, mint valamely köztisztviselő vagyonának olyan jelentős mértékű növekedése, amelyet jogszerűen szerzett jövedelme alapján ésszerűen nem tud megmagyarázni; |
| --- | --- |

28.

az UNCAC ajánlásaival összhangban sürgeti a tagállamokat olyan jogalkotási és egyéb intézkedések alkalmazására, amelyek célja, hogy bűncselekményként határozzák meg a jogalap nélküli – és szándékosan megvalósuló – gazdagodást, ami nem más, mint valamely köztisztviselő vagyonának olyan jelentős mértékű növekedése, amelyet jogszerűen szerzett jövedelme alapján ésszerűen nem tud megmagyarázni;

A korrupcióellenes intézmények kapacitásépítése

| 29. | üdvözli a korrupcióellenes hivatalokra vonatkozó elvekről szóló, 2012. novemberi dzsakartai nyilatkozatot; arra ösztönzi az Uniót és a tagállamokat, hogy menjenek még messzebbre, és nemzetközi szinten erőteljesebben szorgalmazzák, hogy foglalkozni kell a számos fejlődő országban létrehozott korrupcióellenes hivatalok korrupciókezelési képességének csekély hatékonyságával, ami javarészt intézményi rendszerükből, a végrehajtó hatalomtól való funkcionális függetlenségük hiányából, a politikai támogatás hiányából, elégtelen finanszírozási forrásaikból, a tisztviselők kiválasztására és kinevezésére vonatkozó szabályaikból és végrehajtási hatásköreikből fakad; |
| --- | --- |

29.

üdvözli a korrupcióellenes hivatalokra vonatkozó elvekről szóló, 2012. novemberi dzsakartai nyilatkozatot; arra ösztönzi az Uniót és a tagállamokat, hogy menjenek még messzebbre, és nemzetközi szinten erőteljesebben szorgalmazzák, hogy foglalkozni kell a számos fejlődő országban létrehozott korrupcióellenes hivatalok korrupciókezelési képességének csekély hatékonyságával, ami javarészt intézményi rendszerükből, a végrehajtó hatalomtól való funkcionális függetlenségük hiányából, a politikai támogatás hiányából, elégtelen finanszírozási forrásaikból, a tisztviselők kiválasztására és kinevezésére vonatkozó szabályaikból és végrehajtási hatásköreikből fakad;

| 30. | felkéri az Uniót és a tagállamokat, hogy kezdeményezzék a korrupcióellenes hatóságok függetlenségére és hatékonyságára vonatkozó nemzetközi normák kidolgozását, amelyeket kormányközi szinten állítanak össze az ENSZ-közgyűlésen történő végleges elfogadás céljából, és amelyek ugyanolyan kiterjedt alkalmazási körrel rendelkeznek, mint a nemzeti emberi jogi intézményekre vonatkozó párizsi elvek, illetve azokkal egyenrangúnak minősülnek; hangsúlyozza, hogy ezen elveket a teljesítményértékelések szakértői felülvizsgálatán keresztül elszámoltathatósági referenciaértékként kell alkalmazni; |
| --- | --- |

30.

felkéri az Uniót és a tagállamokat, hogy kezdeményezzék a korrupcióellenes hatóságok függetlenségére és hatékonyságára vonatkozó nemzetközi normák kidolgozását, amelyeket kormányközi szinten állítanak össze az ENSZ-közgyűlésen történő végleges elfogadás céljából, és amelyek ugyanolyan kiterjedt alkalmazási körrel rendelkeznek, mint a nemzeti emberi jogi intézményekre vonatkozó párizsi elvek, illetve azokkal egyenrangúnak minősülnek; hangsúlyozza, hogy ezen elveket a teljesítményértékelések szakértői felülvizsgálatán keresztül elszámoltathatósági referenciaértékként kell alkalmazni;

| 31. | kéri a Bizottságot, hogy szilárdítsa meg a többi adományozóval és a Legfőbb Ellenőrzési Intézmények Nemzetközi Szervezetével folytatott együttműködését annak érdekében, hogy bővítsék a legfőbb ellenőrzési intézmények kapacitását a segélyezett országokban azzal a céllal, hogy a fejlődő országokban végrehajtsák a legfőbb ellenőrzési intézményekre vonatkozó nemzetközi előírásokat; |
| --- | --- |

31.

kéri a Bizottságot, hogy szilárdítsa meg a többi adományozóval és a Legfőbb Ellenőrzési Intézmények Nemzetközi Szervezetével folytatott együttműködését annak érdekében, hogy bővítsék a legfőbb ellenőrzési intézmények kapacitását a segélyezett országokban azzal a céllal, hogy a fejlődő országokban végrehajtsák a legfőbb ellenőrzési intézményekre vonatkozó nemzetközi előírásokat;

| 32. | arra ösztönzi az Uniót és a tagállamokat, hogy segítsék elő és támogassák egy Nemzetközi Korrupcióellenes Bizottság nemzetközi szerződéssel vagy egy, az UNCAC-hoz csatolt jegyzőkönyvvel történő létrehozását, aminek eredményeként létrejönne a bűnügyi nyomozók nemzetközi testülete, amely a nemzeti bűnüldöző hatóságok és ügyészségek hatáskörével megegyező hatáskörrel bírna annak érdekében, hogy az aláíró államok saját területein kivizsgálja a korrupciós bűncselekményeket, illetve azok ügyében pert indítson, egyúttal pedig képessé váljon arra, hogy az egyének ellen a nemzeti büntetőbíróságokon vádemelést kezdeményezzen; |
| --- | --- |

32.

arra ösztönzi az Uniót és a tagállamokat, hogy segítsék elő és támogassák egy Nemzetközi Korrupcióellenes Bizottság nemzetközi szerződéssel vagy egy, az UNCAC-hoz csatolt jegyzőkönyvvel történő létrehozását, aminek eredményeként létrejönne a bűnügyi nyomozók nemzetközi testülete, amely a nemzeti bűnüldöző hatóságok és ügyészségek hatáskörével megegyező hatáskörrel bírna annak érdekében, hogy az aláíró államok saját területein kivizsgálja a korrupciós bűncselekményeket, illetve azok ügyében pert indítson, egyúttal pedig képessé váljon arra, hogy az egyének ellen a nemzeti büntetőbíróságokon vádemelést kezdeményezzen;

| 33. | felkéri az uniós tagállamokat, hogy támogassák a pénzügyi bűncselekmények, a korrupció és az emberi jogok kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó kinevezését, aki általános megbízatással rendelkezik, és akinek a feladatai közé tartozik egy célirányos terv kidolgozása, valamint az államok által hozott korrupcióellenes intézkedések időszakos értékelése; felszólítja azon tagállamokat, amelyek aláírták, de még nem ratifikálták az Európa Tanács 1999. január 27-én aláírásra megnyitott korrupcióról szóló büntetőjogi egyezményét, hogy azt mihamarabb tegyék meg; |
| --- | --- |

33.

felkéri az uniós tagállamokat, hogy támogassák a pénzügyi bűncselekmények, a korrupció és az emberi jogok kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó kinevezését, aki általános megbízatással rendelkezik, és akinek a feladatai közé tartozik egy célirányos terv kidolgozása, valamint az államok által hozott korrupcióellenes intézkedések időszakos értékelése; felszólítja azon tagállamokat, amelyek aláírták, de még nem ratifikálták az Európa Tanács 1999. január 27-én aláírásra megnyitott korrupcióról szóló büntetőjogi egyezményét, hogy azt mihamarabb tegyék meg;

Vállalati felelősségvállalás

| 34. | emlékeztet a nemzetközi kereskedelmi ügyletekben külföldi hivatalos személyek megvesztegetése elleni küzdelemről szóló OECD-egyezményen alapuló útmutatóra, amelynek segítségével a vállalkozások hatékony belső ellenőrzési, etikai és megfelelőségi intézkedéseket tehetnek a transznacionális korrupció megelőzése és felderítése érdekében; |
| --- | --- |

34.

emlékeztet a nemzetközi kereskedelmi ügyletekben külföldi hivatalos személyek megvesztegetése elleni küzdelemről szóló OECD-egyezményen alapuló útmutatóra, amelynek segítségével a vállalkozások hatékony belső ellenőrzési, etikai és megfelelőségi intézkedéseket tehetnek a transznacionális korrupció megelőzése és felderítése érdekében;

| 35. | felkéri az összes uniós vállalkozást, hogy vállalati felelősségvállalásuknak eleget téve tartsák tiszteletben az emberi jogokat, összhangban az ENSZ irányadó elveivel; üdvözli a Bizottság arra vonatkozó hajlandóságát, hogy emberi jogi útmutatást dolgozzon ki a kis- és középvállalkozások számára; felszólítja az uniós tagállamokat, hogy dolgozzák ki saját nemzeti terveiket az ENSZ irányadó elveinek végrehajtására vonatkozóan, és ragaszkodjanak ahhoz, hogy a partnerországok is betartsák a vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó, nemzetközileg elismert normákat, így például a multinacionális vállalatokra vonatkozó OECD-iránymutatásokat, valamint az ILO multinacionális vállalatokra és szociálpolitikára vonatkozó alapelvekről szóló háromoldalú nyilatkozatát; |
| --- | --- |

35.

felkéri az összes uniós vállalkozást, hogy vállalati felelősségvállalásuknak eleget téve tartsák tiszteletben az emberi jogokat, összhangban az ENSZ irányadó elveivel; üdvözli a Bizottság arra vonatkozó hajlandóságát, hogy emberi jogi útmutatást dolgozzon ki a kis- és középvállalkozások számára; felszólítja az uniós tagállamokat, hogy dolgozzák ki saját nemzeti terveiket az ENSZ irányadó elveinek végrehajtására vonatkozóan, és ragaszkodjanak ahhoz, hogy a partnerországok is betartsák a vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó, nemzetközileg elismert normákat, így például a multinacionális vállalatokra vonatkozó OECD-iránymutatásokat, valamint az ILO multinacionális vállalatokra és szociálpolitikára vonatkozó alapelvekről szóló háromoldalú nyilatkozatát;

| 36. | hatékonyabb átláthatósági és elszámoltathatósági normák kidolgozását szorgalmazza az EU technológiai vállalatai számára az emberi jogok megsértésére, a korrupció támogatására vagy az EU biztonsági érdekeivel ellenkező fellépésre alkalmas technológiák exportja vonatkozásában; |
| --- | --- |

36.

hatékonyabb átláthatósági és elszámoltathatósági normák kidolgozását szorgalmazza az EU technológiai vállalatai számára az emberi jogok megsértésére, a korrupció támogatására vagy az EU biztonsági érdekeivel ellenkező fellépésre alkalmas technológiák exportja vonatkozásában;

| 37. | megjegyzi, hogy a harmadik országokban – és különösen a konfliktusövezetekben – a vállalati gyakorlat fejlesztésére irányuló kezdeményezéseknek, így például az ENSZ „Global Compact” elnevezésű kezdeményezésének, valamint az üzleti vállalkozásokra és emberi jogokra vonatkozó ENSZ-iránymutatásoknak többnyire nem sikerül közös nevezőt létrehozniuk, illetve elérniük az iránymutatások megfelelő végrehajtását, mivel azok betartása terén a társaságok önkéntes indíttatására hagyatkoznak; felkéri az Uniót, hogy álljon azon nemzetközi erőfeszítések élére, amelyek célja e normatív előírások megállapítása legalább az Unió joghatóságán belül, a transznacionális vállalatok igazgatóinak elszámoltathatóságára és az áldozatok jogorvoslati mechanizmusaira helyezve a hangsúlyt; |
| --- | --- |

37.

megjegyzi, hogy a harmadik országokban – és különösen a konfliktusövezetekben – a vállalati gyakorlat fejlesztésére irányuló kezdeményezéseknek, így például az ENSZ „Global Compact” elnevezésű kezdeményezésének, valamint az üzleti vállalkozásokra és emberi jogokra vonatkozó ENSZ-iránymutatásoknak többnyire nem sikerül közös nevezőt létrehozniuk, illetve elérniük az iránymutatások megfelelő végrehajtását, mivel azok betartása terén a társaságok önkéntes indíttatására hagyatkoznak; felkéri az Uniót, hogy álljon azon nemzetközi erőfeszítések élére, amelyek célja e normatív előírások megállapítása legalább az Unió joghatóságán belül, a transznacionális vállalatok igazgatóinak elszámoltathatóságára és az áldozatok jogorvoslati mechanizmusaira helyezve a hangsúlyt;

| 38. | arra sürgeti a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogszabályjavaslatot, amely előírja az uniós társaságok számára, hogy a nyersanyag-ellátási láncaikra vonatkozó ellenőrzések és auditok elvégzése, illetve a megállapítások közzététele révén biztosítsák, hogy beszerzéseikkel nem támogatják a korrupciót elkövetőket, a konfliktusokat és az emberi jogok súlyos megsértését; úgy véli, hogy az OECD által közzétett iránymutatásokkal összhangban az uniós társaságok által kötelező jelleggel érvényesített kellő gondosság lehetővé tenné az európai vállalkozások fejlesztését, valamint egységesebbé tenné az Unió emberjogi és fejlesztési politikáit, különösen a konfliktussal sújtott területeken; |
| --- | --- |

38.

arra sürgeti a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogszabályjavaslatot, amely előírja az uniós társaságok számára, hogy a nyersanyag-ellátási láncaikra vonatkozó ellenőrzések és auditok elvégzése, illetve a megállapítások közzététele révén biztosítsák, hogy beszerzéseikkel nem támogatják a korrupciót elkövetőket, a konfliktusokat és az emberi jogok súlyos megsértését; úgy véli, hogy az OECD által közzétett iránymutatásokkal összhangban az uniós társaságok által kötelező jelleggel érvényesített kellő gondosság lehetővé tenné az európai vállalkozások fejlesztését, valamint egységesebbé tenné az Unió emberjogi és fejlesztési politikáit, különösen a konfliktussal sújtott területeken;

| 39. | emlékeztet arra, hogy az EU-nak és tagállamainak megfelelő intézkedéseket kell hozniuk azon vállalkozások – többek között büntetőjogi értelemben vett – ellenőrzése és esetleges szankcionálása céljából, amelyek székhelye a területükön található, és amelyek harmadik országokban korrupcióban vesznek részt; felkéri a Bizottságot, hogy állítsa össze azon társaságok nyilvános jegyzékét, amelyeket korrupt gyakorlatok vádjában elítéltek, vagy amelyek tisztviselőit korrupt gyakorlatokkal vádolnak a tagállamokban vagy harmadik országokban; véleménye szerint egy ilyen jegyzék alapján meg kell tiltani az említett társaságoknak, hogy a bűnösség megállapítása esetén, illetve a jogerős felmentő bírósági határozat megszületéséig közbeszerzési eljárásokban vegyenek részt vagy uniós támogatásokban részesüljenek az uniós tagállamokban vagy harmadik országokban; hangsúlyozza, hogy egy „feketelista” hatékonyan visszatarthatja a társaságokat attól, hogy korrupt tevékenységekben vegyenek részt, és megfelelő ösztönzést nyújt számukra belső feddhetetlenségi eljárásaik fejlesztéséhez és megszilárdításához; |
| --- | --- |

39.

emlékeztet arra, hogy az EU-nak és tagállamainak megfelelő intézkedéseket kell hozniuk azon vállalkozások – többek között büntetőjogi értelemben vett – ellenőrzése és esetleges szankcionálása céljából, amelyek székhelye a területükön található, és amelyek harmadik országokban korrupcióban vesznek részt; felkéri a Bizottságot, hogy állítsa össze azon társaságok nyilvános jegyzékét, amelyeket korrupt gyakorlatok vádjában elítéltek, vagy amelyek tisztviselőit korrupt gyakorlatokkal vádolnak a tagállamokban vagy harmadik országokban; véleménye szerint egy ilyen jegyzék alapján meg kell tiltani az említett társaságoknak, hogy a bűnösség megállapítása esetén, illetve a jogerős felmentő bírósági határozat megszületéséig közbeszerzési eljárásokban vegyenek részt vagy uniós támogatásokban részesüljenek az uniós tagállamokban vagy harmadik országokban; hangsúlyozza, hogy egy „feketelista” hatékonyan visszatarthatja a társaságokat attól, hogy korrupt tevékenységekben vegyenek részt, és megfelelő ösztönzést nyújt számukra belső feddhetetlenségi eljárásaik fejlesztéséhez és megszilárdításához;

| 40. | üdvözli az Európai Parlament és a Tanács között létrejött megállapodásokat, amelyek előírják a kitermelő ágazatban működő vállalatok és az elsődleges erdők fakitermelői számára, hogy országonkénti és projektenkénti bontásban tegyék közzé a kormányzatok részére teljesített kifizetéseket; valamennyi partnerország kormányát arra ösztönzi, hogy írják elő a joghatóságuk alá tartozó pénzügyi piacokon nyilvántartásba vett vagy jegyzett transznacionális vállalatok kifizetéseinek azonos bontásban történő közzétételét; arra sürgeti az Uniót, hogy a partnerországokkal fenntartott kapcsolatainak keretében mozdítsa elő ezt a jelentéstételi követelményt; úgy véli, hogy a Bizottságnak a kérdéses jogszabályok közelgő felülvizsgálata során fontolóra kellene vennie, hogy terjesszék ki az országonkénti jelentéstétel hatályát az összes ágazat transznacionális vállalatára, valamint több információt tegyenek közzé, többek között a forgalommal, az eszközökkel, az alkalmazottakkal, a profittal és az adókkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

40.

üdvözli az Európai Parlament és a Tanács között létrejött megállapodásokat, amelyek előírják a kitermelő ágazatban működő vállalatok és az elsődleges erdők fakitermelői számára, hogy országonkénti és projektenkénti bontásban tegyék közzé a kormányzatok részére teljesített kifizetéseket; valamennyi partnerország kormányát arra ösztönzi, hogy írják elő a joghatóságuk alá tartozó pénzügyi piacokon nyilvántartásba vett vagy jegyzett transznacionális vállalatok kifizetéseinek azonos bontásban történő közzétételét; arra sürgeti az Uniót, hogy a partnerországokkal fenntartott kapcsolatainak keretében mozdítsa elő ezt a jelentéstételi követelményt; úgy véli, hogy a Bizottságnak a kérdéses jogszabályok közelgő felülvizsgálata során fontolóra kellene vennie, hogy terjesszék ki az országonkénti jelentéstétel hatályát az összes ágazat transznacionális vállalatára, valamint több információt tegyenek közzé, többek között a forgalommal, az eszközökkel, az alkalmazottakkal, a profittal és az adókkal kapcsolatban;

A béke és stabilitás elérésére irányuló műveletek

| 41. | hangsúlyozza, hogy a korrupció gyakran bűncselekményt szít, emellett hozzájárul a konfliktusokhoz és az instabilitáshoz, és véleménye szerint a korrupció elleni küzdelemnek nagyobb hangsúlyt kellene kapnia az Unió konfliktusok megelőzésére irányuló erőfeszítéseiben és az instabil helyzetek kezelésével kapcsolatos intézkedéseiben; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy a korrupció gyakran bűncselekményt szít, emellett hozzájárul a konfliktusokhoz és az instabilitáshoz, és véleménye szerint a korrupció elleni küzdelemnek nagyobb hangsúlyt kellene kapnia az Unió konfliktusok megelőzésére irányuló erőfeszítéseiben és az instabil helyzetek kezelésével kapcsolatos intézkedéseiben;

| 42. | hangsúlyozza, hogy a feddhetetlenség magas szintű normái létfontosságú szerepet játszanak a békefenntartó erők körében az ENSZ-en és az Afrikai Unión belül, nevezetesen az afrikai békeprogram összefüggésében; támogatja a feddhetetlenségi intézkedések ENSZ-rendszerének reformjára vonatkozó követeléseket, nevezetesen annak szükségességét, hogy a tisztviselők által elkövetett kötelezettségszegésekre irányuló vizsgálatok – a helyszíni vizsgálatokat is ideértve – egyetlen belső felügyeleti szerv kezében összpontosuljanak; ezért felkéri az ENSZ-t, hogy hozzon lépéseket annak biztosítására, hogy a békefenntartók tevékenységeinek károsultjai élhessenek jogorvoslathoz való jogukkal, és fejlessze a jelentéstételi mechanizmusokat, valamint a visszaéléseket bejelentő személyekre vonatkozó védelmi politikát; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy a feddhetetlenség magas szintű normái létfontosságú szerepet játszanak a békefenntartó erők körében az ENSZ-en és az Afrikai Unión belül, nevezetesen az afrikai békeprogram összefüggésében; támogatja a feddhetetlenségi intézkedések ENSZ-rendszerének reformjára vonatkozó követeléseket, nevezetesen annak szükségességét, hogy a tisztviselők által elkövetett kötelezettségszegésekre irányuló vizsgálatok – a helyszíni vizsgálatokat is ideértve – egyetlen belső felügyeleti szerv kezében összpontosuljanak; ezért felkéri az ENSZ-t, hogy hozzon lépéseket annak biztosítására, hogy a békefenntartók tevékenységeinek károsultjai élhessenek jogorvoslathoz való jogukkal, és fejlessze a jelentéstételi mechanizmusokat, valamint a visszaéléseket bejelentő személyekre vonatkozó védelmi politikát;

| 43. | hangsúlyozza, hogy fejleszteni és aktualizálni kell az Unió KBVP-misszióira vonatkozó általános magatartási szabályokat és magatartási kódexet annak érdekében, hogy megfelelően tükrözzék a korrupció elleni erőfeszítéseket a missziók során és a missziós területeken egyaránt; felkéri az Uniót és tagállamait, hogy tegyenek lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy a békefenntartó és jogállamiság-missziók európai személyzete által megkárosított egyének ténylegesen élhessenek jogorvoslathoz való jogukkal; sürgeti a Tanácsot, hogy hozzon létre biztonságos és megfelelő jelentéstételi mechanizmusokat, valamint a visszaélést bejelentő személyekre vonatkozó hatékony védelmi politikát; hangsúlyozza, hogy e mechanizmusoknak figyelembe kell venniük a nemek közötti egyenlőséget; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy fejleszteni és aktualizálni kell az Unió KBVP-misszióira vonatkozó általános magatartási szabályokat és magatartási kódexet annak érdekében, hogy megfelelően tükrözzék a korrupció elleni erőfeszítéseket a missziók során és a missziós területeken egyaránt; felkéri az Uniót és tagállamait, hogy tegyenek lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy a békefenntartó és jogállamiság-missziók európai személyzete által megkárosított egyének ténylegesen élhessenek jogorvoslathoz való jogukkal; sürgeti a Tanácsot, hogy hozzon létre biztonságos és megfelelő jelentéstételi mechanizmusokat, valamint a visszaélést bejelentő személyekre vonatkozó hatékony védelmi politikát; hangsúlyozza, hogy e mechanizmusoknak figyelembe kell venniük a nemek közötti egyenlőséget;

| 44. | üdvözli az olyan kezdeményezéseket, mint a montreux-i dokumentum és a biztonsági magánszolgáltatók nemzetközi magatartási kódexe (ICoC); üdvözli annak tényét, hogy az Európai Unió nemrégiben támogatását fejezte ki a montreux-i dokumentum iránt, annak támogatottsága pedig az uniós tagállamok körében is jelentős és egyre növekszik; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy még inkább érvényre kell juttatni a megállapított elveket; felkéri valamennyi uniós tagállamot, hogy a montreux-i dokumentumban meghatározott normákkal összhangban fejlesszék tovább nemzeti jogukat és szabályozásukat, és azt ajánlja, hogy a tagállamok és az Unió kizárólag olyan katonai és biztonsági magáncégekkel lépjenek szerződésre, amelyek támogatják a kezdeményezések alapelveit; felkéri az Uniót és tagállamait, hogy támogassák az ICoC felügyeleti mechanizmusának létrehozását, amelynek egy olyan megfelelést biztosító szervnek kell lennie, amely képes arra, hogy kezelje a panaszokat, és visszatartó erejű szankciókat állapítson meg (ideértve a további korlátozásokat előíró szerződésmódosításokat, hivatalos figyelmeztetések kiadását, pénzbírságok kiszabását, valamint a katonai és biztonsági magáncégek ideiglenes vagy végleges eltávolítását az ICoC-rendszerből) annak garantálása érdekében, hogy a katonai és biztonsági magáncégek teljesítsék az ICoC szerinti kötelezettségvállalásaikat, és azokért végső soron felelősségre vonhatók legyenek; |
| --- | --- |

44.

üdvözli az olyan kezdeményezéseket, mint a montreux-i dokumentum és a biztonsági magánszolgáltatók nemzetközi magatartási kódexe (ICoC); üdvözli annak tényét, hogy az Európai Unió nemrégiben támogatását fejezte ki a montreux-i dokumentum iránt, annak támogatottsága pedig az uniós tagállamok körében is jelentős és egyre növekszik; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy még inkább érvényre kell juttatni a megállapított elveket; felkéri valamennyi uniós tagállamot, hogy a montreux-i dokumentumban meghatározott normákkal összhangban fejlesszék tovább nemzeti jogukat és szabályozásukat, és azt ajánlja, hogy a tagállamok és az Unió kizárólag olyan katonai és biztonsági magáncégekkel lépjenek szerződésre, amelyek támogatják a kezdeményezések alapelveit; felkéri az Uniót és tagállamait, hogy támogassák az ICoC felügyeleti mechanizmusának létrehozását, amelynek egy olyan megfelelést biztosító szervnek kell lennie, amely képes arra, hogy kezelje a panaszokat, és visszatartó erejű szankciókat állapítson meg (ideértve a további korlátozásokat előíró szerződésmódosításokat, hivatalos figyelmeztetések kiadását, pénzbírságok kiszabását, valamint a katonai és biztonsági magáncégek ideiglenes vagy végleges eltávolítását az ICoC-rendszerből) annak garantálása érdekében, hogy a katonai és biztonsági magáncégek teljesítsék az ICoC szerinti kötelezettségvállalásaikat, és azokért végső soron felelősségre vonhatók legyenek;

| 45. | kéri, hogy az Unió és tagállamai támogassák, hogy a katonai és biztonsági magáncégek tevékenységeinek szabályozása érdekében egy nemzetközi keretet hozzanak létre, egyenlő feltételeket teremtve, hogy ezáltal a fogadó országok hatáskörrel rendelkezzenek a katonai és biztonsági magáncégek szabályozására, a szerződő országok pedig felhasználhassák hatáskörüket az emberi jogok védelmére és a korrupció megelőzésére; hangsúlyozza, hogy egy ilyen keretnek magában kell foglalnia a jogsértésekre vonatkozó, visszatartó erejű szankciókat, a jogsértők felelősségre vonását, valamint az áldozatok hatékony jogorvoslathoz való jogát is egy olyan engedélyezési és ellenőrzési rendszeren felül, amely valamennyi katonai és biztonsági magáncégtől megköveteli, hogy független ellenőrzéseknek vessék alá magukat, teljes személyzetük pedig kötelező emberi jogi képzésen vegyen részt; |
| --- | --- |

45.

kéri, hogy az Unió és tagállamai támogassák, hogy a katonai és biztonsági magáncégek tevékenységeinek szabályozása érdekében egy nemzetközi keretet hozzanak létre, egyenlő feltételeket teremtve, hogy ezáltal a fogadó országok hatáskörrel rendelkezzenek a katonai és biztonsági magáncégek szabályozására, a szerződő országok pedig felhasználhassák hatáskörüket az emberi jogok védelmére és a korrupció megelőzésére; hangsúlyozza, hogy egy ilyen keretnek magában kell foglalnia a jogsértésekre vonatkozó, visszatartó erejű szankciókat, a jogsértők felelősségre vonását, valamint az áldozatok hatékony jogorvoslathoz való jogát is egy olyan engedélyezési és ellenőrzési rendszeren felül, amely valamennyi katonai és biztonsági magáncégtől megköveteli, hogy független ellenőrzéseknek vessék alá magukat, teljes személyzetük pedig kötelező emberi jogi képzésen vegyen részt;

Nemzetközi együttműködés és segítségnyújtás

| 46. | ajánlja, hogy a tagállamok fokozzák az UNCAC IV. fejezetének (Nemzetközi együttműködés) és V. fejezetének (Vagyonvisszaszerzés) végrehajtását, különösen annak érdekében, hogy növeljék a harmadik országok által kért kölcsönös jogsegély hatékonyságát, nevezetesen a hazai jog olyan értelmezése révén, ami megkönnyíti a kért jogsegélyt, valamint azáltal, hogy a kölcsönös jogsegély biztosítása céljából az elkobzást különválasztják az elítéléstől a kérelmező országban, továbbá azzal, hogy igazságszolgáltatási rendszereik számára biztosítják azokat az emberi erőforrás- és pénzügyi eszközöket, amelyek segítségével megfelelően és gyorsan kezelhetik az ügyeket; arra sürgeti az Uniót, hogy e lényeges kérdést prioritásként kezelje a demokratizálódás folyamatában lévő harmadik országokban, nevezetesen azáltal, hogy foglalkozik a jogi akadályokkal, valamint az együttműködésre való hajlandóság hiányával az Unión belül működő pénzügyi központok részéről, amelyek gyakran nehézkes és csekély hatékonyságú kölcsönös jogsegélyrendszert tartanak fenn; |
| --- | --- |

46.

ajánlja, hogy a tagállamok fokozzák az UNCAC IV. fejezetének (Nemzetközi együttműködés) és V. fejezetének (Vagyonvisszaszerzés) végrehajtását, különösen annak érdekében, hogy növeljék a harmadik országok által kért kölcsönös jogsegély hatékonyságát, nevezetesen a hazai jog olyan értelmezése révén, ami megkönnyíti a kért jogsegélyt, valamint azáltal, hogy a kölcsönös jogsegély biztosítása céljából az elkobzást különválasztják az elítéléstől a kérelmező országban, továbbá azzal, hogy igazságszolgáltatási rendszereik számára biztosítják azokat az emberi erőforrás- és pénzügyi eszközöket, amelyek segítségével megfelelően és gyorsan kezelhetik az ügyeket; arra sürgeti az Uniót, hogy e lényeges kérdést prioritásként kezelje a demokratizálódás folyamatában lévő harmadik országokban, nevezetesen azáltal, hogy foglalkozik a jogi akadályokkal, valamint az együttműködésre való hajlandóság hiányával az Unión belül működő pénzügyi központok részéről, amelyek gyakran nehézkes és csekély hatékonyságú kölcsönös jogsegélyrendszert tartanak fenn;

| 47. | úgy véli, hogy a harmadik országokkal kötött valamennyi megállapodásban bevezetett általános emberi jogi záradéknak tartalmaznia kell a jó kormányzás védelmével és előmozdításával kapcsolatos kötelezettségvállalást is; |
| --- | --- |

47.

úgy véli, hogy a harmadik országokkal kötött valamennyi megállapodásban bevezetett általános emberi jogi záradéknak tartalmaznia kell a jó kormányzás védelmével és előmozdításával kapcsolatos kötelezettségvállalást is;

| 48. | ösztönzi a Bizottságot, hogy a Cotonou-i Megállapodás következő felülvizsgálatakor javasolja a megállapodás alapvető elemét jelentő jó kormányzás tiszteletben tartását, valamint a korrupció fogalommeghatározása hatályának kiterjesztését, lehetővé téve a jó kormányzási záradék megsértésének szankcionálását minden súlyos esetben, és nem csak akkor, amikor olyan gazdasági és ágazati politikákról és programokról van szó, ahol az Európai Unió a pénzügyi támogatás tekintetében jelentős partnerként van jelen; |
| --- | --- |

48.

ösztönzi a Bizottságot, hogy a Cotonou-i Megállapodás következő felülvizsgálatakor javasolja a megállapodás alapvető elemét jelentő jó kormányzás tiszteletben tartását, valamint a korrupció fogalommeghatározása hatályának kiterjesztését, lehetővé téve a jó kormányzási záradék megsértésének szankcionálását minden súlyos esetben, és nem csak akkor, amikor olyan gazdasági és ágazati politikákról és programokról van szó, ahol az Európai Unió a pénzügyi támogatás tekintetében jelentős partnerként van jelen;

| 49. | üdvözli az EU–Tunézia és az EU–Egyiptom munkacsoport arra irányuló döntését, hogy véglegesíti a jogtalanul megszerzett, harmadik országokban még mindig befagyasztott javak visszaszolgáltatására vonatkozó ütemtervet; sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy a vagyonvisszaszerzésre irányadó nemzetközi normákat – például a korrupció elleni ENSZ-egyezmény V. fejezetét, a deauville-i G8-as csúcstalálkozón az átalakulóban lévő arab országokkal létrejött partnerség keretében kidolgozott vagyonvisszaszerzési cselekvési tervet és a Tanács által 2012. november 26-án kidolgozott új jogalkotási keretet – teljes mértékben tartsák be; úgy véli, hogy a javak visszaszerzésére vonatkozó rendelkezések elősegítik az országok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy orvosolják a korrupció legrosszabb hatásait, valamint sürgeti az EU-t és a tagállamokat, hogy tegyenek jelentős erőfeszítéseket azzal a céllal, hogy elősegítsék a korábbi rezsimek által ellopott és jogellenesen használt javak visszaszolgáltatását az arab tavasz országaiban élő lakosságnak; hangsúlyozza az emberi jogokon alapuló megközelítés fontosságát az általánosan eluralkodó korrupciótól szenvedő rezsimek vagyonvisszaszerzésének és államadósságának kezelése szempontjából; támogatja azokat a kezdeményezéseket, amelyek a külső és belső államadósság ellenőrzésére irányulnak azzal a céllal, hogy feltárják a korrupciót és annak emberi jogokra gyakorolt hatásait; kéri a tagállamokat, hogy támogassák az adósság ellenőrzésére vonatkozó kezdeményezést; |
| --- | --- |

49.

üdvözli az EU–Tunézia és az EU–Egyiptom munkacsoport arra irányuló döntését, hogy véglegesíti a jogtalanul megszerzett, harmadik országokban még mindig befagyasztott javak visszaszolgáltatására vonatkozó ütemtervet; sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy a vagyonvisszaszerzésre irányadó nemzetközi normákat – például a korrupció elleni ENSZ-egyezmény V. fejezetét, a deauville-i G8-as csúcstalálkozón az átalakulóban lévő arab országokkal létrejött partnerség keretében kidolgozott vagyonvisszaszerzési cselekvési tervet és a Tanács által 2012. november 26-án kidolgozott új jogalkotási keretet – teljes mértékben tartsák be; úgy véli, hogy a javak visszaszerzésére vonatkozó rendelkezések elősegítik az országok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy orvosolják a korrupció legrosszabb hatásait, valamint sürgeti az EU-t és a tagállamokat, hogy tegyenek jelentős erőfeszítéseket azzal a céllal, hogy elősegítsék a korábbi rezsimek által ellopott és jogellenesen használt javak visszaszolgáltatását az arab tavasz országaiban élő lakosságnak; hangsúlyozza az emberi jogokon alapuló megközelítés fontosságát az általánosan eluralkodó korrupciótól szenvedő rezsimek vagyonvisszaszerzésének és államadósságának kezelése szempontjából; támogatja azokat a kezdeményezéseket, amelyek a külső és belső államadósság ellenőrzésére irányulnak azzal a céllal, hogy feltárják a korrupciót és annak emberi jogokra gyakorolt hatásait; kéri a tagállamokat, hogy támogassák az adósság ellenőrzésére vonatkozó kezdeményezést;

| 50. | felszólítja az Uniót és a tagállamokat, hogy nyújtsanak jogi és technikai támogatást azon fejlődő országok számára, amelyek vissza kívánják szerezni az ellopott (vagy a diktatúrák által törvénytelen módon felhalmozott) és az Európai Unió területére juttatott javakat; |
| --- | --- |

50.

felszólítja az Uniót és a tagállamokat, hogy nyújtsanak jogi és technikai támogatást azon fejlődő országok számára, amelyek vissza kívánják szerezni az ellopott (vagy a diktatúrák által törvénytelen módon felhalmozott) és az Európai Unió területére juttatott javakat;

| 51. | rámutat, hogy a fegyverkereskedelmen belüli korrupció a világkereskedelmen belüli korrupció jelentős részét teszi ki; üdvözli az ENSZ-közgyűlés által 2013. április 2-án elfogadott fegyverkereskedelmi szerződést, amely a nemzetközi fegyverátadások ellenőrzésére közös és kötelező érvényű előírásokat és követelményeket állapít meg; üdvözli a tagállamok arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy mielőbb aláírják a fegyverkereskedelmi szerződést, továbbá arra kéri őket, hogy vállaljanak vezető szerepet a nemzetközi fegyverkereskedelmi szerződés valamennyi ENSZ-tagállam általi mihamarabbi ratifikálására és végrehajtására irányuló ENSZ-erőfeszítésekben is; ösztönzi, hogy az Unió fokozott éberséget tanúsítson az európai fegyvergyártók kivitelével kapcsolatban, és a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló 2008. december 8-i 2008/944/KKBP tanácsi közös állásponttal összhangban küzdjön a fegyverkereskedelmi ágazat átláthatatlansága ellen, különösen a közvetítők alkalmazását, valamint a gazdasági/ipari kompenzációkat illetően; |
| --- | --- |

51.

rámutat, hogy a fegyverkereskedelmen belüli korrupció a világkereskedelmen belüli korrupció jelentős részét teszi ki; üdvözli az ENSZ-közgyűlés által 2013. április 2-án elfogadott fegyverkereskedelmi szerződést, amely a nemzetközi fegyverátadások ellenőrzésére közös és kötelező érvényű előírásokat és követelményeket állapít meg; üdvözli a tagállamok arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy mielőbb aláírják a fegyverkereskedelmi szerződést, továbbá arra kéri őket, hogy vállaljanak vezető szerepet a nemzetközi fegyverkereskedelmi szerződés valamennyi ENSZ-tagállam általi mihamarabbi ratifikálására és végrehajtására irányuló ENSZ-erőfeszítésekben is; ösztönzi, hogy az Unió fokozott éberséget tanúsítson az európai fegyvergyártók kivitelével kapcsolatban, és a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló 2008. december 8-i 2008/944/KKBP tanácsi közös állásponttal összhangban küzdjön a fegyverkereskedelmi ágazat átláthatatlansága ellen, különösen a közvetítők alkalmazását, valamint a gazdasági/ipari kompenzációkat illetően;

o

o o

| 52. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, az uniós tagállamok, valamint a tagjelölt és társult országok kormányainak és parlamentjeinek, az Európa Tanácsnak, az Afrikai Uniónak, a Nemzetközi Valutaalapnak, a Világbanknak, az Európai Beruházási Banknak, az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Banknak és az Egyesült Nemzetek Szervezetének. |
| --- | --- |

52.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, az uniós tagállamok, valamint a tagjelölt és társult országok kormányainak és parlamentjeinek, az Európa Tanácsnak, az Afrikai Uniónak, a Nemzetközi Valutaalapnak, a Világbanknak, az Európai Beruházási Banknak, az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Banknak és az Egyesült Nemzetek Szervezetének.

---

(1)  Az Európai Unió Tanácsa, 2008.

(2)  HL C 33. E, 2013.2.5., 165. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0470.

(4)  Lásd: ENSZ közgyűlési határozat, A/RES/48/134.

(5)  OECD (2011), az OECD multinacionális vállalatokról szóló iránymutatásai, OECD-kiadvány.

(6)  Nemzetközi Munkaügyi Szervezet, 2006 ISBN 92-2-119010-2 és 978-92-2-119010-3.

(7)  Az ENSZ New York-i központja, 2000. július 26.

(8)  ENSZ-közgyűlés A/CONF.217/2013/L.3.

(9)  CleanGovBiz kezdeményezés, OECD 2013.

(10)  CleanGovBiz kezdeményezés, OECD 2013.

(11)  A fejlődő országokból származó jogellenes pénzmozgások a 2009-es évvel záródó évtized során, Global Financial Integrity.

(12)  Az OLAF 2011-es éves jelentése.

---

| 19.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/16

---

P7_TA(2013)0395

Előzetes politikai tervezés és hosszú távú trendek: a kapacitásbővítés költségvetési hatásai

Az Európai Parlament 2013. október 8-i állásfoglalása az előremutató politikatervezésről és a hosszú távú trendekről: a kapacitásépítés költségvetési vonzatai (2012/2290(INI))

(2016/C 181/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (1), és különösen a 2013. évi költségvetésnek „A hosszú távú trendeket azonosító intézményközi rendszer” elnevezésű előkészítő fellépésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (1), és különösen a 2013. évi költségvetésnek „A hosszú távú trendeket azonosító intézményközi rendszer” elnevezésű előkészítő fellépésére,

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó 966/2012/EU, Euratom költségvetési rendeletre, különösen annak 54. cikke (2) bekezdésének a) és b), valamint e) pontjára, és a rendelet alkalmazási szabályaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó 966/2012/EU, Euratom költségvetési rendeletre, különösen annak 54. cikke (2) bekezdésének a) és b), valamint e) pontjára, és a rendelet alkalmazási szabályaira,

| — | tekintettel az ESPAS (európai stratégiai és politikai elemzési rendszer) „Globális trendek 2030-ig: Állampolgárok egy összefonódó és többközpontú világban” című, az Európai Unió Biztonságpolitikai Kutatóintézete (EUISS) által készített jelentésére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ESPAS (európai stratégiai és politikai elemzési rendszer) „Globális trendek 2030-ig: Állampolgárok egy összefonódó és többközpontú világban” című, az Európai Unió Biztonságpolitikai Kutatóintézete (EUISS) által készített jelentésére (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság és az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A7-0265/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság és az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A7-0265/2013),

| A. | mivel egy gyors átmenet időszakát éljük – ami különösen a hatalom dinamikája, a demográfiai változások, az éghajlatváltozás, az urbanizáció és a technológia kapcsán nyilvánvaló –, ezért egyre nagyobb szükség van arra, hogy valamennyi ország politikai döntéshozói fokozott erőfeszítéseket tegyenek a főbb globális trendek tanulmányozására és nyomon követésére; |
| --- | --- |

A.

mivel egy gyors átmenet időszakát éljük – ami különösen a hatalom dinamikája, a demográfiai változások, az éghajlatváltozás, az urbanizáció és a technológia kapcsán nyilvánvaló –, ezért egyre nagyobb szükség van arra, hogy valamennyi ország politikai döntéshozói fokozott erőfeszítéseket tegyenek a főbb globális trendek tanulmányozására és nyomon követésére;

| B. | mivel a 2010. évi uniós költségvetés a Parlament kezdeményezésére biztosította a Bizottság számára azt a lehetőséget, hogy több mint kétéves időtartamra kísérleti projektet indítson azzal a céllal, hogy megvizsgálják „az Unió előtt álló főbb politikai kérdésekkel kapcsolatos hosszú távú trendeket azonosító intézményközi rendszer” létrehozásának lehetőségét; |
| --- | --- |

B.

mivel a 2010. évi uniós költségvetés a Parlament kezdeményezésére biztosította a Bizottság számára azt a lehetőséget, hogy több mint kétéves időtartamra kísérleti projektet indítson azzal a céllal, hogy megvizsgálják „az Unió előtt álló főbb politikai kérdésekkel kapcsolatos hosszú távú trendeket azonosító intézményközi rendszer” létrehozásának lehetőségét;

| C. | mivel a 2012. évi uniós költségvetés jóváhagyta, hogy a projekt a 2012–2014 közötti három év vonatkozásában előkészítő intézkedésként a következő szakaszba lépjen, azzal a céllal, hogy 2014 végéig létrehozzanak egy teljes körűen működő „európai stratégiai és politikai elemzési rendszert” (ESPAS), amelyben „a közép- és hosszú távú politikai trendek elemzésével foglalkozó különböző uniós intézmények és szervek kutatási osztályai közötti szorosabb együttműködés” kialakítása révén valamennyi illetékes uniós intézmény részt vesz (3); |
| --- | --- |

C.

mivel a 2012. évi uniós költségvetés jóváhagyta, hogy a projekt a 2012–2014 közötti három év vonatkozásában előkészítő intézkedésként a következő szakaszba lépjen, azzal a céllal, hogy 2014 végéig létrehozzanak egy teljes körűen működő „európai stratégiai és politikai elemzési rendszert” (ESPAS), amelyben „a közép- és hosszú távú politikai trendek elemzésével foglalkozó különböző uniós intézmények és szervek kutatási osztályai közötti szorosabb együttműködés” kialakítása révén valamennyi illetékes uniós intézmény részt vesz (3);

| D. | mivel a jövőbeli politikai környezetet várhatóan alakító főbb trendek azonosítását és feltérképezését szolgáló tartós intézményközi rendszer igazgatási szintű létrehozása segítené és támogatná az uniós intézmények kihívásokra való felkészülését és válaszadását, valamint az elkövetkező évekre vonatkozó koherens stratégiai opciók meghatározását; |
| --- | --- |

D.

mivel a jövőbeli politikai környezetet várhatóan alakító főbb trendek azonosítását és feltérképezését szolgáló tartós intézményközi rendszer igazgatási szintű létrehozása segítené és támogatná az uniós intézmények kihívásokra való felkészülését és válaszadását, valamint az elkövetkező évekre vonatkozó koherens stratégiai opciók meghatározását;

| E. | mivel egy ilyen jól bevált és elismert rendszer megfelelő támpontot jelentene az uniós költségvetés elkészítéséhez és az egy vagy több évre szóló politikai prioritások megállapításához, illetve a pénzügyi források szorosabb összekapcsolásához a politikai célkitűzésekkel; |
| --- | --- |

E.

mivel egy ilyen jól bevált és elismert rendszer megfelelő támpontot jelentene az uniós költségvetés elkészítéséhez és az egy vagy több évre szóló politikai prioritások megállapításához, illetve a pénzügyi források szorosabb összekapcsolásához a politikai célkitűzésekkel;

| F. | mivel a nők társadalmi szerepvállalásának növelése nem valósítható meg jogaik elismerése és a gyakorlatba való tényleges átültetése nélkül; mivel az ESPAS hatékony elemzést is nyújthat a nemek közötti egyenlőségnek a politikai szerepvállalás növelésétől kezdve a nőkkel szembeni megkülönböztetés minden formájának leküzdéséig terjedő előmozdítása terén jelentkező kihívásokról; |
| --- | --- |

F.

mivel a nők társadalmi szerepvállalásának növelése nem valósítható meg jogaik elismerése és a gyakorlatba való tényleges átültetése nélkül; mivel az ESPAS hatékony elemzést is nyújthat a nemek közötti egyenlőségnek a politikai szerepvállalás növelésétől kezdve a nőkkel szembeni megkülönböztetés minden formájának leküzdéséig terjedő előmozdítása terén jelentkező kihívásokról;

| G. | mivel az ESPAS által támogatott első, az EUISS megbízására készített „Globális trendek 2030-ig: Állampolgárok egy összefonódó és többközpontú világban” című jelentés több olyan globális trendet azonosít, amelyek az elkövetkező évtizedekben várhatóan alakítják majd a világot; |
| --- | --- |

G.

mivel az ESPAS által támogatott első, az EUISS megbízására készített „Globális trendek 2030-ig: Állampolgárok egy összefonódó és többközpontú világban” című jelentés több olyan globális trendet azonosít, amelyek az elkövetkező évtizedekben várhatóan alakítják majd a világot;

| H. | mivel ezek a trendek különösen a következőket foglalják magukban: az egyének fokozott szerepvállalása, amit részben a technológiai változások táplálnak; a fenntartható fejlődésre helyezett fokozott hangsúly az egyre jelentősebb erőforráshiányra és a tartós szegénységre tekintettel, amely jelenségeket csak fokozza az éghajlatváltozás hatása; az államok csökkenő hatalmával és a növekvő kormányzási hiányosságokkal jellemezhető nemzetközi rendszer létrejötte, mivel az államközi kapcsolatok hagyományos mechanizmusai nem adnak megfelelő választ a közösségi igényekre; |
| --- | --- |

H.

mivel ezek a trendek különösen a következőket foglalják magukban: az egyének fokozott szerepvállalása, amit részben a technológiai változások táplálnak; a fenntartható fejlődésre helyezett fokozott hangsúly az egyre jelentősebb erőforráshiányra és a tartós szegénységre tekintettel, amely jelenségeket csak fokozza az éghajlatváltozás hatása; az államok csökkenő hatalmával és a növekvő kormányzási hiányosságokkal jellemezhető nemzetközi rendszer létrejötte, mivel az államközi kapcsolatok hagyományos mechanizmusai nem adnak megfelelő választ a közösségi igényekre;

| 1. | véleménye szerint a koherens és hatékony uniós politikai döntéshozatal egyre nagyobb mértékben függ az olyan hosszú távú globális trendek időben történő azonosításától, amelyek hatást gyakorolnak azon kihívásokra és döntésekre, amelyekkel az Unió az egyre inkább összetett és a kölcsönös függőség által jellemzett világban szembesül; |
| --- | --- |

1.

véleménye szerint a koherens és hatékony uniós politikai döntéshozatal egyre nagyobb mértékben függ az olyan hosszú távú globális trendek időben történő azonosításától, amelyek hatást gyakorolnak azon kihívásokra és döntésekre, amelyekkel az Unió az egyre inkább összetett és a kölcsönös függőség által jellemzett világban szembesül;

| 2. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy e hosszú távú trendek nyomon követése és elemzése érdekében az uniós intézményeknek együtt kell működniük egymással, valamint az Európai Unión belüli és kívüli, a harmadik országok hasonló kérdései iránt érdeklődő szereplőkkel – köztük a szélesebb kutatói közösséggel – is, továbbá hálózatot kell kiépíteniük velük; hangsúlyozza ezzel összefüggésben annak fontosságát, hogy folytatni kell egy olyan hatékony kapacitás kialakításának folyamatát, amelynek révén független és minőségi intézményközi elemzés és tanácsadás nyújtható azon főbb trendekről, amelyekkel az uniós rendszer politikai döntéshozói szembesülnek; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy e hosszú távú trendek nyomon követése és elemzése érdekében az uniós intézményeknek együtt kell működniük egymással, valamint az Európai Unión belüli és kívüli, a harmadik országok hasonló kérdései iránt érdeklődő szereplőkkel – köztük a szélesebb kutatói közösséggel – is, továbbá hálózatot kell kiépíteniük velük; hangsúlyozza ezzel összefüggésben annak fontosságát, hogy folytatni kell egy olyan hatékony kapacitás kialakításának folyamatát, amelynek révén független és minőségi intézményközi elemzés és tanácsadás nyújtható azon főbb trendekről, amelyekkel az uniós rendszer politikai döntéshozói szembesülnek;

| 3. | rámutat, hogy a szubszidiaritás elvével összhangban a hosszú távú társadalmi-gazdasági stratégiák kidolgozása és a szakpolitikák uniós végrehajtása számos közszervezet – például az uniós intézmények, a kormányzati minisztériumok, regionális vagy helyi hatóságok és speciális ügynökségek – feladata; felhívja a figyelmet arra, hogy a tagállami közintézmények és az uniós intézmények mellett a gazdasági és szociális partnerek, a nem kormányzati szervezetek és más érdekképviseletek is részt vesznek a hosszú távú stratégiák kidolgozásában; hangsúlyozza ezért, hogy többszintű irányítási megközelítést kell alkalmazni; |
| --- | --- |

3.

rámutat, hogy a szubszidiaritás elvével összhangban a hosszú távú társadalmi-gazdasági stratégiák kidolgozása és a szakpolitikák uniós végrehajtása számos közszervezet – például az uniós intézmények, a kormányzati minisztériumok, regionális vagy helyi hatóságok és speciális ügynökségek – feladata; felhívja a figyelmet arra, hogy a tagállami közintézmények és az uniós intézmények mellett a gazdasági és szociális partnerek, a nem kormányzati szervezetek és más érdekképviseletek is részt vesznek a hosszú távú stratégiák kidolgozásában; hangsúlyozza ezért, hogy többszintű irányítási megközelítést kell alkalmazni;

| 4. | hangsúlyozza, hogy többéves, hosszú távú és horizontális jellege miatt a kohéziós politika szükségszerűen olyan politika, amelyben erősen jelen van az előretervezés eleme, illetve hangsúlyozza, hogy mivel az EU költségvetésének jelentős részét teszi ki, kiemelt szerepet kell kapnia bármilyen előretekintő költségvetési tervezésben; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy többéves, hosszú távú és horizontális jellege miatt a kohéziós politika szükségszerűen olyan politika, amelyben erősen jelen van az előretervezés eleme, illetve hangsúlyozza, hogy mivel az EU költségvetésének jelentős részét teszi ki, kiemelt szerepet kell kapnia bármilyen előretekintő költségvetési tervezésben;

| 5. | úgy véli, hogy a kohéziós politikához és egyéb területekhez kapcsolódó politikaalakítás egyre fokozottabban függ a hosszú távú globális tendenciák kellő időben való felismerésétől; ebben az összefüggésben tudomásul vesz számos előretekintő jelentést, többek között az Európa 2030 projektet (az Európai Unió jövőjét 2030-ig vizsgáló vitacsoport Európai Tanácshoz benyújtott jelentése) és a Európai Unió Biztonságpolitikai Kutatóintézete által az európai stratégiai és politikai elemző rendszerre vonatkozó projekt részeként készített „Globális tendenciák 2030-ig – egy összekapcsolt és policentrikus világ polgárai” című jelentést; ajánlja az ilyen jelentéstételi kezdeményezések jobb koordinációját; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy a kohéziós politikához és egyéb területekhez kapcsolódó politikaalakítás egyre fokozottabban függ a hosszú távú globális tendenciák kellő időben való felismerésétől; ebben az összefüggésben tudomásul vesz számos előretekintő jelentést, többek között az Európa 2030 projektet (az Európai Unió jövőjét 2030-ig vizsgáló vitacsoport Európai Tanácshoz benyújtott jelentése) és a Európai Unió Biztonságpolitikai Kutatóintézete által az európai stratégiai és politikai elemző rendszerre vonatkozó projekt részeként készített „Globális tendenciák 2030-ig – egy összekapcsolt és policentrikus világ polgárai” című jelentést; ajánlja az ilyen jelentéstételi kezdeményezések jobb koordinációját;

| 6. | az emberi jogi jogsértésekkel, a megkülönböztetéssel és a szegénységgel szembeni küzdelem eszközeként kéri a nemek közötti egyenlőség szempontjának beépítését a hosszú távú globális tendenciák értékelésébe és a jövőbeni jelentésekbe; |
| --- | --- |

6.

az emberi jogi jogsértésekkel, a megkülönböztetéssel és a szegénységgel szembeni küzdelem eszközeként kéri a nemek közötti egyenlőség szempontjának beépítését a hosszú távú globális tendenciák értékelésébe és a jövőbeni jelentésekbe;

| 7. | külön üdvözli az európai stratégiai és politikai elemzési rendszer (ESPAS) kialakítására irányuló igazgatási szintű kísérleti projekt (20102–2011) és előkészítő intézkedés (2012–2014) eddigi eredményeit, mivel e lépések segítik az Unió előtt álló főbb kérdésekkel kapcsolatos hosszú távú trendek azonosítását, és határozott javaslata szerint e folyamatnak a jelenlegi előkészítő intézkedés befejezését követően is folytatódnia kell; és úgy ítéli meg, hogy egy ilyen rendszerben részt kell vennie az EU valamennyi érintett intézményéből és testületéből – beleértve a Régiók Bizottságát – érkező munkatársaknak; úgy véli, hogy jelentéstételi mechanizmusnak vita tárgyát kell képeznie, amelyben minden érintett érdekcsoport, vállalkozás és nem kormányzati szervezet is részt vesz; |
| --- | --- |

7.

külön üdvözli az európai stratégiai és politikai elemzési rendszer (ESPAS) kialakítására irányuló igazgatási szintű kísérleti projekt (20102–2011) és előkészítő intézkedés (2012–2014) eddigi eredményeit, mivel e lépések segítik az Unió előtt álló főbb kérdésekkel kapcsolatos hosszú távú trendek azonosítását, és határozott javaslata szerint e folyamatnak a jelenlegi előkészítő intézkedés befejezését követően is folytatódnia kell; és úgy ítéli meg, hogy egy ilyen rendszerben részt kell vennie az EU valamennyi érintett intézményéből és testületéből – beleértve a Régiók Bizottságát – érkező munkatársaknak; úgy véli, hogy jelentéstételi mechanizmusnak vita tárgyát kell képeznie, amelyben minden érintett érdekcsoport, vállalkozás és nem kormányzati szervezet is részt vesz;

| 8. | arra sürgeti az ESPAS-folyamatban jelenleg részt vevő négy intézményt és szervet – a Bizottságot, a Parlamentet, a Tanácsot és az Európai Külügyi Szolgálatot –, hogy dolgozzanak ki és írjanak alá valamilyen intézményközi megállapodást, amelyet ideális esetben 2014 tavaszán kötnének meg, és amelyben valamennyi partner vállalja, hogy folyamatosan fenntartja a megállapodást és részt vesz benne; |
| --- | --- |

8.

arra sürgeti az ESPAS-folyamatban jelenleg részt vevő négy intézményt és szervet – a Bizottságot, a Parlamentet, a Tanácsot és az Európai Külügyi Szolgálatot –, hogy dolgozzanak ki és írjanak alá valamilyen intézményközi megállapodást, amelyet ideális esetben 2014 tavaszán kötnének meg, és amelyben valamennyi partner vállalja, hogy folyamatosan fenntartja a megállapodást és részt vesz benne;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a részt vevő intézményeknek és szerveknek – költségvetéseiken keresztül, a költségvetési rendelet és különösen annak 54. cikke e) pontjának teljes mértékű tiszteletben tartása mellett és az éves költségvetési eljárás szerint – az ESPAS-rendszer rendelkezésére kell bocsátaniuk a szükséges személyzetet és pénzügyi erőforrásokat, ezzel biztosítva e képesség költségvetési szempontból semleges fejlesztését a következő években, hangsúlyozza, hogy az uniós intézményeknek a globális trendek elemzéséhez és nyomon követéséhez való teljes hozzájárulásuk érdekében be kell ruházniuk a specifikus szaktudással rendelkező munkatársakba, valamint a lehetőségek meghatározásához és az egyes uniós intézmények sajátos szükségleteinek megfelelő szakpolitikai ajánlások megfogalmazásához szükséges szakértelembe; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a részt vevő intézményeknek és szerveknek – költségvetéseiken keresztül, a költségvetési rendelet és különösen annak 54. cikke e) pontjának teljes mértékű tiszteletben tartása mellett és az éves költségvetési eljárás szerint – az ESPAS-rendszer rendelkezésére kell bocsátaniuk a szükséges személyzetet és pénzügyi erőforrásokat, ezzel biztosítva e képesség költségvetési szempontból semleges fejlesztését a következő években, hangsúlyozza, hogy az uniós intézményeknek a globális trendek elemzéséhez és nyomon követéséhez való teljes hozzájárulásuk érdekében be kell ruházniuk a specifikus szaktudással rendelkező munkatársakba, valamint a lehetőségek meghatározásához és az egyes uniós intézmények sajátos szükségleteinek megfelelő szakpolitikai ajánlások megfogalmazásához szükséges szakértelembe;

| 10. | ragaszkodik ahhoz, hogy ESPAS-t egy megfelelő módon összeállított – és az Európai Parlamentet (amennyiben úgy dönt) a képviselői révén képviselő – intézményközi testület irányítsa és felügyelje, amelynek feladata, hogy meghatározza az ESPAS megbízatását és prioritásait, kinevezze annak igazgatóját és más munkatársait, tudomásul véve, hogy megbízatása keretében az ESPAS független módon legyen képes munkája egészét elvégezni; |
| --- | --- |

10.

ragaszkodik ahhoz, hogy ESPAS-t egy megfelelő módon összeállított – és az Európai Parlamentet (amennyiben úgy dönt) a képviselői révén képviselő – intézményközi testület irányítsa és felügyelje, amelynek feladata, hogy meghatározza az ESPAS megbízatását és prioritásait, kinevezze annak igazgatóját és más munkatársait, tudomásul véve, hogy megbízatása keretében az ESPAS független módon legyen képes munkája egészét elvégezni;

| 11. | üdvözli, hogy az ESPAS-folyamatot a globális hálózatára építve egy olyan globális online gyűjtemény kiépítésére szándékozzák felhasználni, amely tartalmazza a közép- és hosszú távú trendekkel kapcsolatos, különböző forrásokból származó dokumentumokat és anyagokat, és amelyhez a politikai döntéshozók és a polgárok világszerte ingyenesen hozzáférnek; |
| --- | --- |

11.

üdvözli, hogy az ESPAS-folyamatot a globális hálózatára építve egy olyan globális online gyűjtemény kiépítésére szándékozzák felhasználni, amely tartalmazza a közép- és hosszú távú trendekkel kapcsolatos, különböző forrásokból származó dokumentumokat és anyagokat, és amelyhez a politikai döntéshozók és a polgárok világszerte ingyenesen hozzáférnek;

| 12. | üdvözli, hogy az uniós intézmények között az ESPAS-folyamat révén megvalósuló szorosabb igazgatási együttműködés eredményeként az előkészítő intézkedés részeként előretekintő elemző jelentést nyújtanak be a 2014–2019 közötti időszak tekintetében a hosszú távú trendekről és az Unió előtt álló kihívásokra és választásokra gyakorolt hatásaikról, és e jelentést – annak figyelembevétele érdekében – az intézmények elnöki pozícióit 2014 során betöltő személyeknek nyújtják be; véleménye szerint sikerességére tekintettel e gyakorlatot legalább ötévente meg kell ismételni; |
| --- | --- |

12.

üdvözli, hogy az uniós intézmények között az ESPAS-folyamat révén megvalósuló szorosabb igazgatási együttműködés eredményeként az előkészítő intézkedés részeként előretekintő elemző jelentést nyújtanak be a 2014–2019 közötti időszak tekintetében a hosszú távú trendekről és az Unió előtt álló kihívásokra és választásokra gyakorolt hatásaikról, és e jelentést – annak figyelembevétele érdekében – az intézmények elnöki pozícióit 2014 során betöltő személyeknek nyújtják be; véleménye szerint sikerességére tekintettel e gyakorlatot legalább ötévente meg kell ismételni;

| 13. | véleménye szerint egy olyan állandó rendszernek, amelynek az a célja, hogy a döntéshozatallal kapcsolatos, még inkább stratégiai megközelítés ösztönzése érdekében rendszeres elemzéseket készítsen az uniós intézmények számára a közép- és hosszú távú trendekről, rendelkeznie kell arról, hogy az Unió helyzetéről szóló vitát megelőzően jelentést nyújtsanak be az intézmények számára a stratégiai trendekről a hosszú távú trendek változó struktúrájának nyomon követése és értékelése, valamint annak érdekében, hogy különleges információkkal szolgáljanak a költségvetési hatóság számára a 2020 utáni többéves pénzügyi keret megtárgyalása előtt, valamint a 2014–2020 közötti többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatához; |
| --- | --- |

13.

véleménye szerint egy olyan állandó rendszernek, amelynek az a célja, hogy a döntéshozatallal kapcsolatos, még inkább stratégiai megközelítés ösztönzése érdekében rendszeres elemzéseket készítsen az uniós intézmények számára a közép- és hosszú távú trendekről, rendelkeznie kell arról, hogy az Unió helyzetéről szóló vitát megelőzően jelentést nyújtsanak be az intézmények számára a stratégiai trendekről a hosszú távú trendek változó struktúrájának nyomon követése és értékelése, valamint annak érdekében, hogy különleges információkkal szolgáljanak a költségvetési hatóság számára a 2020 utáni többéves pénzügyi keret megtárgyalása előtt, valamint a 2014–2020 közötti többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatához;

| 14. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a jelentést a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak. |
| --- | --- |

14.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a jelentést a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak.

---

(1)  HL L 66., 2013.3.8.

(2)  2012. április 27.; http://www.iss.europa.eu/uploads/media/ESPAS_report_01.pdf.

(3)  http://europa.eu/espas/pdf/espas-preparatory-action-amendment_en.pdf.

---

| 19.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/19

---

P7_TA(2013)0396

A nemzetközi magánjog és a foglalkoztatás

Az Európai Parlament 2013. október 8-i állásfoglalása a nemzetközi magánjog fejlesztéséről: joghatósági szabályok a foglalkoztatás terén (2013/2023(INI))

(2016/C 181/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 12., 15., 16., 27., 28., 30., 31. és 33. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 12., 15., 16., 27., 28., 30., 31. és 33. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 45., 81. és 146. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 45., 81. és 146. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának a C-18/02. (1), C-341/05. (2) és C-438/05. (3) számú ügyben hozott ítéleteire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának a C-18/02. (1), C-341/05. (2) és C-438/05. (3) számú ügyben hozott ítéleteire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0291/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0291/2013),

| A. | mivel a Brüsszel I. rendelet felülvizsgálata (4) nagyon sikeres volt, mivel jelentősen javította az Európai Unión belüli polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló szabályokat; |
| --- | --- |

A.

mivel a Brüsszel I. rendelet felülvizsgálata (4) nagyon sikeres volt, mivel jelentősen javította az Európai Unión belüli polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló szabályokat;

| B. | mivel az átdolgozási eljárás hatálya nem terjedt ki bizonyos munkajogi kérdésekre; |
| --- | --- |

B.

mivel az átdolgozási eljárás hatálya nem terjedt ki bizonyos munkajogi kérdésekre;

| C. | mivel a 2001. november 28-i intézményközi megállapodás (5) előírja, hogy a gyakran módosított jogi aktusok esetében az átdolgozási technikát kell használni; |
| --- | --- |

C.

mivel a 2001. november 28-i intézményközi megállapodás (5) előírja, hogy a gyakran módosított jogi aktusok esetében az átdolgozási technikát kell használni;

| D. | mivel fontos biztosítani a jogvita feletti joghatóságra vonatkozó szabályok és a jogvitára alkalmazandó jogra irányadó szabályok közötti koherenciát; |
| --- | --- |

D.

mivel fontos biztosítani a jogvita feletti joghatóságra vonatkozó szabályok és a jogvitára alkalmazandó jogra irányadó szabályok közötti koherenciát;

| E. | mivel a nemzetközi magánjognak európai szinten az is fontos célja, hogy megakadályozza a „forum shopping” (a legkedvezőbb igazságszolgáltatási fórum kiválasztása) jelenségét – különösen amikor ez a gyengébb fél, konkrétan például a munkavállaló kárára történne –, és a joghatóságot illetően a lehető legnagyobb fokú kiszámíthatóságot biztosítsa; |
| --- | --- |

E.

mivel a nemzetközi magánjognak európai szinten az is fontos célja, hogy megakadályozza a „forum shopping” (a legkedvezőbb igazságszolgáltatási fórum kiválasztása) jelenségét – különösen amikor ez a gyengébb fél, konkrétan például a munkavállaló kárára történne –, és a joghatóságot illetően a lehető legnagyobb fokú kiszámíthatóságot biztosítsa;

| F. | mivel általános elvként annak a bíróságnak kell joghatósággal rendelkeznie, amelyik a legszorosabb kapcsolatban van az üggyel; |
| --- | --- |

F.

mivel általános elvként annak a bíróságnak kell joghatósággal rendelkeznie, amelyik a legszorosabb kapcsolatban van az üggyel;

| G. | mivel a joghatósággal és az egyéni munkaszerződésekre és szervezett fellépésre alkalmazandó joggal kapcsolatos magas szintű európai bírósági ügyek nyomán felmerült az a félelem, hogy az európai szabályok alááshatják a munkajogra vonatkozó nemzeti rendelkezéseket, ami egyes esetekben oda vezethet, hogy az egyik tagállam bírósága egy másik tagállam jogát alkalmazza (6); |
| --- | --- |

G.

mivel a joghatósággal és az egyéni munkaszerződésekre és szervezett fellépésre alkalmazandó joggal kapcsolatos magas szintű európai bírósági ügyek nyomán felmerült az a félelem, hogy az európai szabályok alááshatják a munkajogra vonatkozó nemzeti rendelkezéseket, ami egyes esetekben oda vezethet, hogy az egyik tagállam bírósága egy másik tagállam jogát alkalmazza (6);

| H. | mivel fontos, hogy az európai jog tiszteletben tartsa az ezen a téren kialakult tagállami hagyományokat, tekintettel a munkajog kiemelkedő fontosságára a tagállamok alkotmányos és politikai identitásának szempontjából; |
| --- | --- |

H.

mivel fontos, hogy az európai jog tiszteletben tartsa az ezen a téren kialakult tagállami hagyományokat, tekintettel a munkajog kiemelkedő fontosságára a tagállamok alkotmányos és politikai identitásának szempontjából;

| I. | mivel a megfelelő igazságszolgáltatás érdekét is szolgálja a joghatóságra vonatkozó szabályoknak az alkalmazandó jogra vonatkozó szabályokkal való lehető legnagyobb mértékű összehangolása; |
| --- | --- |

I.

mivel a megfelelő igazságszolgáltatás érdekét is szolgálja a joghatóságra vonatkozó szabályoknak az alkalmazandó jogra vonatkozó szabályokkal való lehető legnagyobb mértékű összehangolása;

| J. | mivel helyénvalónak tűnik értékelni, hogy változtatni kell-e a munkajog területén a joghatóságra vonatkozó szabályokon; |
| --- | --- |

J.

mivel helyénvalónak tűnik értékelni, hogy változtatni kell-e a munkajog területén a joghatóságra vonatkozó szabályokon;

| K. | mivel a szervezett fellépés esetében különösen igaz, hogy azon tagállam bíróságainak kell joghatósággal rendelkezniük, ahol a szervezett fellépésre sor fog kerülni vagy sor került; |
| --- | --- |

K.

mivel a szervezett fellépés esetében különösen igaz, hogy azon tagállam bíróságainak kell joghatósággal rendelkezniük, ahol a szervezett fellépésre sor fog kerülni vagy sor került;

| L. | mivel az egyéni munkaszerződések esetében – a kívánt mértékben – biztosítani kellene, hogy annak a tagállamnak a bíróságai gyakorolják a joghatóságot, amelyik a munkaviszonnyal a legszorosabb kapcsolatban van; |
| --- | --- |

L.

mivel az egyéni munkaszerződések esetében – a kívánt mértékben – biztosítani kellene, hogy annak a tagállamnak a bíróságai gyakorolják a joghatóságot, amelyik a munkaviszonnyal a legszorosabb kapcsolatban van;

| 1. | gratulál az intézményeknek a Brüsszel I. rendelet sikeres felülvizsgálatához; |
| --- | --- |

1.

gratulál az intézményeknek a Brüsszel I. rendelet sikeres felülvizsgálatához;

| 2. | úgy véli, hogy a Bizottságnak továbbra is foglalkoznia kellene a munkajogi kérdésekkel az esetleges jövőbeli felülvizsgálat céljából; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a Bizottságnak továbbra is foglalkoznia kellene a munkajogi kérdésekkel az esetleges jövőbeli felülvizsgálat céljából;

| 3. | megjegyzi, hogy a joghatóságra vonatkozó nemzetközi magánjogi alapelvek közül az egyik a gyengébb fél védelme, és hogy a jelenlegi joghatósági szabályokban megnyilvánul a munkavállalók védelmére vonatkozó célkitűzés; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy a joghatóságra vonatkozó nemzetközi magánjogi alapelvek közül az egyik a gyengébb fél védelme, és hogy a jelenlegi joghatósági szabályokban megnyilvánul a munkavállalók védelmére vonatkozó célkitűzés;

| 4. | megállapítja, hogy a joghatóságra vonatkozó szabályok – a Brüsszel I. rendeletben megállapított kizárólagos joghatósági okok révén – általában biztosítják a munkavállalók megfelelő védelmét azokban a munkaviszonnyal összefüggő, a munkáltatók által kezdeményezett bírósági eljárásokban, amelyekben alperesként szerepelnek; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy a joghatóságra vonatkozó szabályok – a Brüsszel I. rendeletben megállapított kizárólagos joghatósági okok révén – általában biztosítják a munkavállalók megfelelő védelmét azokban a munkaviszonnyal összefüggő, a munkáltatók által kezdeményezett bírósági eljárásokban, amelyekben alperesként szerepelnek;

| 5. | arra ösztönzi a Bizottságot, hogy értékelje, hogy a Brüsszel I. rendelet értelmében jelenleg érvényes keret megfelelően figyelembe veszi-e a munkaviszonnyal összefüggő eljárások sajátosságait; |
| --- | --- |

5.

arra ösztönzi a Bizottságot, hogy értékelje, hogy a Brüsszel I. rendelet értelmében jelenleg érvényes keret megfelelően figyelembe veszi-e a munkaviszonnyal összefüggő eljárások sajátosságait;

| 6. | arra kéri a Bizottságot, hogy szenteljen különös figyelmet a következő kérdéseknek:






  a) | a munkavállalónak vagy munkáltatónak, vagy az ezek szakmai érdekeit képviselő szervezetnek a szervezett fellépésből eredő károkért való felelősségét illetően kell-e lépéseket tenni annak érdekében, hogy egyértelművé tegyék: az átdolgozott Brüsszel I. rendelet 7. cikkének (2) bekezdése arra a helyre vonatkozik, ahol a szervezett fellépésre sor fog kerülni vagy sor került, továbbá szükség van-e a Róma II. rendelet 9. cikkéhez való hozzáigazításra; |
| --- | --- | --- |

6.

arra kéri a Bizottságot, hogy szenteljen különös figyelmet a következő kérdéseknek:

a)

a munkavállalónak vagy munkáltatónak, vagy az ezek szakmai érdekeit képviselő szervezetnek a szervezett fellépésből eredő károkért való felelősségét illetően kell-e lépéseket tenni annak érdekében, hogy egyértelművé tegyék: az átdolgozott Brüsszel I. rendelet 7. cikkének (2) bekezdése arra a helyre vonatkozik, ahol a szervezett fellépésre sor fog kerülni vagy sor került, továbbá szükség van-e a Róma II. rendelet 9. cikkéhez való hozzáigazításra;

| b) | olyan esetekben, amikor egy munkavállaló indít keresetet a munkáltató ellen, a szokásos munkavégzési hely hiánya esetén érvényes ún. „jobb híján” záradékot át kell-e fogalmazni úgy, hogy az a telephely szerepeljen benne, ahonnan a munkavállaló a napi szintű utasításokat kapja vagy kapta, nem pedig az őt alkalmazásba vevő telephely; |
| --- | --- |

b)

olyan esetekben, amikor egy munkavállaló indít keresetet a munkáltató ellen, a szokásos munkavégzési hely hiánya esetén érvényes ún. „jobb híján” záradékot át kell-e fogalmazni úgy, hogy az a telephely szerepeljen benne, ahonnan a munkavállaló a napi szintű utasításokat kapja vagy kapta, nem pedig az őt alkalmazásba vevő telephely;

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak. |
| --- | --- |

7.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak.

---

(1)  A Bíróság (hatodik tanács) 2004. február 5-i ítélete a C-18/02. sz., Danmarks Rederiforening, képviseletében DFDS Torline A/S kontra LO Landsorganisationen i Sverige, képviseletében SEKO Sjöfolk Facket för Service och Kommunikation ügyben, EBHT 2004., I-01417. o.

(2)  A Bíróság (nagytanács) 2007. december 18-i ítélete a C-341/05. sz., Laval un Partneri Ltd kontra Svenska Byggnadsarbetareförbundet, Svenska Byggnadsarbetareförbundets avdelning 1, Byggettan és Svenska Elektrikerförbundet ügyben, EBHT 2007., I-11767. o.

(3)  A Bíróság (nagytanács) 2007. december 11-i ítélete a C-438/05. sz., International Transport Workers’ Federation és Finnish Seaman’s Union kontra Viking Line ABP és OÜ Viking Line Eesti ügyben, EBHT 2007., I-10779. o.

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1215/2012/EU rendelete (2012. december 12.) a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, (HL L 351., 2012.12.20., 1. o.).

(5)  Intézményközi megállapodás (2001. november 28.) a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról, (HL C 77., 2002.3.28., 1. o.).

(6)  Lásd különösen a C-438/05. sz., International Transport Workers’ Federation és Finnish Seaman’s Union kontra Viking Line ABP és OÜ Viking Line Eesti ügyet övező körülményeket, EBHT 2007., I-10779. o.

---

| 19.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/21

---

P7_TA(2013)0400

Gendercídium: a hiányzó nők?

Az Európai Parlament 2013. október 8-i állásfoglalása a gendercídiumról: a hiányzó nő? (2012/2273(INI))

(2016/C 181/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. cikkére, amely hangsúlyozza a tagállamok olyan közös értékeit, mint a pluralizmus, a megkülönböztetésmentesség, a tolerancia, az igazságosság, a szolidaritás és a nők és férfiak közötti egyenlőség, valamint tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek (EUMSZ) a nemek közötti egyenlőség érvényesítéséről szóló 8. cikkére, amely kimondja, hogy az Unió tevékenységeinek folytatása során törekszik az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdítására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. cikkére, amely hangsúlyozza a tagállamok olyan közös értékeit, mint a pluralizmus, a megkülönböztetésmentesség, a tolerancia, az igazságosság, a szolidaritás és a nők és férfiak közötti egyenlőség, valamint tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek (EUMSZ) a nemek közötti egyenlőség érvényesítéséről szóló 8. cikkére, amely kimondja, hogy az Unió tevékenységeinek folytatása során törekszik az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdítására,

| — | tekintettel az EUMSZ 19. cikkére, amely a nemen alapuló hátrányos megkülönböztetéssel szembeni küzdelemre utal, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 19. cikkére, amely a nemen alapuló hátrányos megkülönböztetéssel szembeni küzdelemre utal,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 23. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 23. cikkére,

| — | tekintettel a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. december 18-i ENSZ-egyezményre (CEDAW), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. december 18-i ENSZ-egyezményre (CEDAW),

| — | tekintettel az 1995. szeptember 15-én Pekingben tartott 4. Nőügyi Világkonferencián elfogadott pekingi nyilatkozatra és cselekvési platformra, és a Parlament 2000. május 18-i (1), 2005. március 10-i (Peking + 10) (2) és 2010. február 25-i (Peking + 15) (3) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1995. szeptember 15-én Pekingben tartott 4. Nőügyi Világkonferencián elfogadott pekingi nyilatkozatra és cselekvési platformra, és a Parlament 2000. május 18-i (1), 2005. március 10-i (Peking + 10) (2) és 2010. február 25-i (Peking + 15) (3) állásfoglalására,

| — | tekintettel az ENSZ 2000. szeptemberi millenniumi csúcstalálkozóján elfogadott millenniumi fejlesztési célokra (MFC), és különös tekintettel a nemek közötti egyenlőség és a női szerepvállalás előmozdításával kapcsolatos MFC-re, amely előfeltétele az éhezés, a szegénység és a betegség leküzdésének, az egyenlőség elérésének az oktatás minden szintjén és a munka minden területén, a források egyenlő ellenőrzésének és az egyenlő képviseletnek a közéletben és a politikai életben, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2000. szeptemberi millenniumi csúcstalálkozóján elfogadott millenniumi fejlesztési célokra (MFC), és különös tekintettel a nemek közötti egyenlőség és a női szerepvállalás előmozdításával kapcsolatos MFC-re, amely előfeltétele az éhezés, a szegénység és a betegség leküzdésének, az egyenlőség elérésének az oktatás minden szintjén és a munka minden területén, a források egyenlő ellenőrzésének és az egyenlő képviseletnek a közéletben és a politikai életben,

| — | tekintettel az Európai Tanács által 2011 márciusában elfogadott, a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktumra (2011–2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács által 2011 márciusában elfogadott, a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktumra (2011–2020),

| — | tekintettel a fejlesztési politikára vonatkozó európai konszenzusra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési politikára vonatkozó európai konszenzusra,

| — | tekintettel az emberi jogokról és a biomedicináról szóló európai egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokról és a biomedicináról szóló európai egyezményre,

| — | tekintettel a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartásának előmozdításáról, a halálbüntetésről, a kínzásról és más kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmódról vagy büntetésről, továbbá az emberi jogi jogvédőkről, illetve a nem uniós országokkal folytatott emberi jogi párbeszédről és a gyermek jogainak előmozdításáról és védelméről, valamint a nőkkel és kislányokkal szembeni szexuális erőszakról és a velük szemben tanúsított megkülönböztetés minden formája elleni küzdelemről szóló európai uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartásának előmozdításáról, a halálbüntetésről, a kínzásról és más kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmódról vagy büntetésről, továbbá az emberi jogi jogvédőkről, illetve a nem uniós országokkal folytatott emberi jogi párbeszédről és a gyermek jogainak előmozdításáról és védelméről, valamint a nőkkel és kislányokkal szembeni szexuális erőszakról és a velük szemben tanúsított megkülönböztetés minden formája elleni küzdelemről szóló európai uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel a Tanács 1998. december 2-i következtetéseire, amelyek kimondják, hogy a pekingi cselekvési platform végrehajtásáról szóló éves értékelés mennyiségi és minőségi mutatókon és referenciaértékeken alapul, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 1998. december 2-i következtetéseire, amelyek kimondják, hogy a pekingi cselekvési platform végrehajtásáról szóló éves értékelés mennyiségi és minőségi mutatókon és referenciaértékeken alapul,

| — | tekintettel a Tanács 2005. június 2–3-i következtetéseire, amelyekben a tagállamokat és a Bizottságot felkérik a nemek közötti egyenlőség előmozdítására irányuló intézményi mechanizmusok megerősítésére, valamint a pekingi cselekvési platform végrehajtásának értékelésére szolgáló keret kialakítására a folyamat következetesebb és módszeresebb ellenőrzése érdekében, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2005. június 2–3-i következtetéseire, amelyekben a tagállamokat és a Bizottságot felkérik a nemek közötti egyenlőség előmozdítására irányuló intézményi mechanizmusok megerősítésére, valamint a pekingi cselekvési platform végrehajtásának értékelésére szolgáló keret kialakítására a folyamat következetesebb és módszeresebb ellenőrzése érdekében,

| — | tekintettel a pekingi cselekvési platform uniós intézmények és tagállamok általi végrehajtásának áttekintéséről szóló 2007. december 5–6-i tanácsi következtetésekre, valamint a portugál elnökség által készített kísérő jelentésre, amely támogatja a nőkkel és a szegénységgel kapcsolatos mutatókat, |
| --- | --- |

—

tekintettel a pekingi cselekvési platform uniós intézmények és tagállamok általi végrehajtásának áttekintéséről szóló 2007. december 5–6-i tanácsi következtetésekre, valamint a portugál elnökség által készített kísérő jelentésre, amely támogatja a nőkkel és a szegénységgel kapcsolatos mutatókat,

| — | tekintettel „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia 2010–2015” című, 2010. szeptember 21-én bemutatott bizottsági közleményre, valamint a stratégia végrehajtására irányuló intézkedésekről szóló, kapcsolódó szolgálati munkadokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia 2010–2015” című, 2010. szeptember 21-én bemutatott bizottsági közleményre, valamint a stratégia végrehajtására irányuló intézkedésekről szóló, kapcsolódó szolgálati munkadokumentumra,

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőségre és a fejlesztési együttműködésben a nők szerepének erősítésére irányuló, a 2010–2015 közötti időszakra vonatkozó uniós cselekvési tervről szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőségre és a fejlesztési együttműködésben a nők szerepének erősítésére irányuló, a 2010–2015 közötti időszakra vonatkozó uniós cselekvési tervről szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumra,

| — | tekintettel az európai uniós esélyegyenlőségi miniszterek 2005. február 4-i, a pekingi cselekvési platform tízéves felülvizsgálata kapcsán tett közös nyilatkozatára, amelyben megerősítik többek között a pekingi nyilatkozat és cselekvési platform teljes körű és hatékony végrehajtása iránti határozott támogatásukat és kötelezettségvállalásukat, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai uniós esélyegyenlőségi miniszterek 2005. február 4-i, a pekingi cselekvési platform tízéves felülvizsgálata kapcsán tett közös nyilatkozatára, amelyben megerősítik többek között a pekingi nyilatkozat és cselekvési platform teljes körű és hatékony végrehajtása iránti határozott támogatásukat és kötelezettségvállalásukat,

| — | tekintettel az ENSZ Nők Helyzetével Foglalkozó Bizottságának 57. ülésszakán, 2013. március 15-én elfogadott következtetésekre, amelyek egy nemzetközi szövegben első ízben ismerik el kifejezetten a nemi alapon elkövetett gyilkosságok vagy „feminicídiumok” jelenségének létezését, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Nők Helyzetével Foglalkozó Bizottságának 57. ülésszakán, 2013. március 15-én elfogadott következtetésekre, amelyek egy nemzetközi szövegben első ízben ismerik el kifejezetten a nemi alapon elkövetett gyilkosságok vagy „feminicídiumok” jelenségének létezését,

| — | tekintettel a 2011. évi, „A nemekkel szembeni elfogultságon alapuló, nemek szerinti szelekció megelőzése” című szervezetközi nyilatkozatra, amelyet az Egyesült Nemzetek Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala (OHCHR), az Egyesült Nemzetek Népesedési Alapja (UNFPA), az Egyesült Nemzetek Gyermekalapja (UNICEF), az ENSZ Nők és az Egészségügyi Világszervezet (WHO) mutatott be, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011. évi, „A nemekkel szembeni elfogultságon alapuló, nemek szerinti szelekció megelőzése” című szervezetközi nyilatkozatra, amelyet az Egyesült Nemzetek Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala (OHCHR), az Egyesült Nemzetek Népesedési Alapja (UNFPA), az Egyesült Nemzetek Gyermekalapja (UNICEF), az ENSZ Nők és az Egészségügyi Világszervezet (WHO) mutatott be,

| — | tekintettel az 1994-ben Kairóban tartott nemzetközi népesedési és fejlődési konferencia (ICPD) nyilatkozatára és cselekvési programjára, a további végrehajtása érdekében tett főbb fellépésekre, valamint az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének a nemzetközi népesedési és fejlődési konferencia 2014 utáni nyomon követéséről szóló, 65/234. sz. állásfoglalására (2010. december), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1994-ben Kairóban tartott nemzetközi népesedési és fejlődési konferencia (ICPD) nyilatkozatára és cselekvési programjára, a további végrehajtása érdekében tett főbb fellépésekre, valamint az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének a nemzetközi népesedési és fejlődési konferencia 2014 utáni nyomon követéséről szóló, 65/234. sz. állásfoglalására (2010. december),

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőségről és a fejlesztési együttműködésben a nők szerepének erősítéséről szóló, 2008. március 13-i állásfoglalására (4), különösen annak 37. bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőségről és a fejlesztési együttműködésben a nők szerepének erősítéséről szóló, 2008. március 13-i állásfoglalására (4), különösen annak 37. bekezdésére,

| — | tekintettel „Az emberi jogok helyzete a világban” című, 2009. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló, 2010. december 16-i állásfoglalására (5), és különösen annak 76. bekezdésére, amely hangsúlyozza, hogy meg kell szüntetni a nőkkel és lányokkal szembeni megkülönböztetés és erőszak minden formáját, beleértve a születendő gyermek neme alapján végzett szelektív abortuszt is, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogok helyzete a világban” című, 2009. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló, 2010. december 16-i állásfoglalására (5), és különösen annak 76. bekezdésére, amely hangsúlyozza, hogy meg kell szüntetni a nőkkel és lányokkal szembeni megkülönböztetés és erőszak minden formáját, beleértve a születendő gyermek neme alapján végzett szelektív abortuszt is,

| — | tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című 2011. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló, 2012. december 13-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című 2011. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló, 2012. december 13-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel „az asszonygyilkosságokról (feminicídiumokról) Közép-Amerikában és Mexikóban és az Európai Unió szerepéről az e jelenség elleni küzdelemben” című, 2007. október 11-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel „az asszonygyilkosságokról (feminicídiumokról) Közép-Amerikában és Mexikóban és az Európai Unió szerepéről az e jelenség elleni küzdelemben” című, 2007. október 11-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0245/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0245/2013),

| A. | mivel a „gendercídium” a nemek szempontjából semleges kifejezés, amely adott nemhez tartozó személyek módszeres, szándékos és nemek szerinti tömeges megölésére utal, ami számos országban növekvő – ám kevéssé jelzett, de számos halálesethez vezető – problémát jelent; mivel e jelentés célja, hogy a – gyermekgyilkosság és a nemek szerinti szelekció révén az erőszak formájában megtestesülő – nemek szerinti szelekció gyakorlatának okait, jelenlegi folyamatait, következményeit és az ellene való küzdelem módozatait feltérképezze (más elnevezéseit, pl. „femicídium/feminicídium” – amelyekről külön parlamenti jelentés (8) készült –, a nők és lányok ellen elkövetett gyilkosságokra mint a nőkkel szembeni megkülönböztetés és erőszak legbrutálisabb megnyilvánulásának leírására használják); |
| --- | --- |

A.

mivel a „gendercídium” a nemek szempontjából semleges kifejezés, amely adott nemhez tartozó személyek módszeres, szándékos és nemek szerinti tömeges megölésére utal, ami számos országban növekvő – ám kevéssé jelzett, de számos halálesethez vezető – problémát jelent; mivel e jelentés célja, hogy a – gyermekgyilkosság és a nemek szerinti szelekció révén az erőszak formájában megtestesülő – nemek szerinti szelekció gyakorlatának okait, jelenlegi folyamatait, következményeit és az ellene való küzdelem módozatait feltérképezze (más elnevezéseit, pl. „femicídium/feminicídium” – amelyekről külön parlamenti jelentés (8) készült –, a nők és lányok ellen elkövetett gyilkosságokra mint a nőkkel szembeni megkülönböztetés és erőszak legbrutálisabb megnyilvánulásának leírására használják);

| B. | mivel a nemek szerinti szelektív gyakorlatokkal szembeni közelmúltbeli jogszabályok ellenére a lányok aránytalan mértékben válnak a kíméletlenül érvényesülő nemi alapú megkülönböztetés áldozataivá, amely gyakran kiterjed a meg nem született, ismert nemű lánymagzatokra, akiket kizárólag amiatt vetetnek el, hagynak el vagy ölnek meg, mert lányok; |
| --- | --- |

B.

mivel a nemek szerinti szelektív gyakorlatokkal szembeni közelmúltbeli jogszabályok ellenére a lányok aránytalan mértékben válnak a kíméletlenül érvényesülő nemi alapú megkülönböztetés áldozataivá, amely gyakran kiterjed a meg nem született, ismert nemű lánymagzatokra, akiket kizárólag amiatt vetetnek el, hagynak el vagy ölnek meg, mert lányok;

| C. | mivel becslések szerint a világ népességéből már 1990-ben több mint 100 millió nő „hiányzott” demográfiailag a gendercídium miatt (9); mivel a közelmúltbeli becslések szerint a világ népességéből „hiányzó” nők száma közel 200 millióra emelkedett (10); |
| --- | --- |

C.

mivel becslések szerint a világ népességéből már 1990-ben több mint 100 millió nő „hiányzott” demográfiailag a gendercídium miatt (9); mivel a közelmúltbeli becslések szerint a világ népességéből „hiányzó” nők száma közel 200 millióra emelkedett (10);

| D. | mivel a gendercídium olyan globális kérdés, amely nemcsak Ázsiában és Európában, hanem Észak-Amerikában, Afrikában és Latin-Amerikában is aggodalomra ad okot; mivel gendercídiumról beszélünk minden olyan esetben, amikor az állapotos nők szándékosan vagy nyomás hatására úgy határoznak, hogy nem adnak életet lánynak, mivel a közfelfogás szerint a lányok terhet jelentenek a társadalom számára; |
| --- | --- |

D.

mivel a gendercídium olyan globális kérdés, amely nemcsak Ázsiában és Európában, hanem Észak-Amerikában, Afrikában és Latin-Amerikában is aggodalomra ad okot; mivel gendercídiumról beszélünk minden olyan esetben, amikor az állapotos nők szándékosan vagy nyomás hatására úgy határoznak, hogy nem adnak életet lánynak, mivel a közfelfogás szerint a lányok terhet jelentenek a társadalom számára;

| E. | mivel Ázsiában, különösen Kínában, Indiában és Vietnamban igen nagy mértékben torzultak a nemek közötti arányok; mivel 2012-ben Kínában 100 újszülött lányra 113 újszülött fiú jutott, míg Indiában és Vietnamban 100 újszülött lányra 112 újszülött fiú jutott (11); |
| --- | --- |

E.

mivel Ázsiában, különösen Kínában, Indiában és Vietnamban igen nagy mértékben torzultak a nemek közötti arányok; mivel 2012-ben Kínában 100 újszülött lányra 113 újszülött fiú jutott, míg Indiában és Vietnamban 100 újszülött lányra 112 újszülött fiú jutott (11);

| F. | mivel Európa egyes országaiban szintén rendkívüli módon torzultak a nemek közötti arányok, hiszen 2012-ben Albániában, Örményországban, Azerbajdzsánban és Grúziában 100 újszülött lányra 112 újszülött fiú jutott (12); |
| --- | --- |

F.

mivel Európa egyes országaiban szintén rendkívüli módon torzultak a nemek közötti arányok, hiszen 2012-ben Albániában, Örményországban, Azerbajdzsánban és Grúziában 100 újszülött lányra 112 újszülött fiú jutott (12);

| G. | mivel a gendercídium gyakorlata a leggyakrabban mélyen gyökerezik azon kultúrákban, amelyeket a fiúgyermek előtérbe helyezése, a nemek közötti egyenlőtlenség, a folyamatosan fennálló hátrányos megkülönböztetés vagy a lányokkal szembeni sztereotípiák jellemeznek, valamint egyes esetekben azokban az országokban, ahol kényszerítő kormányzati politikákat alkalmaznak; |
| --- | --- |

G.

mivel a gendercídium gyakorlata a leggyakrabban mélyen gyökerezik azon kultúrákban, amelyeket a fiúgyermek előtérbe helyezése, a nemek közötti egyenlőtlenség, a folyamatosan fennálló hátrányos megkülönböztetés vagy a lányokkal szembeni sztereotípiák jellemeznek, valamint egyes esetekben azokban az országokban, ahol kényszerítő kormányzati politikákat alkalmaznak;

| H. | mivel a fiúgyermekek előnyben részesítése mélyre nyúló gyökerekkel rendelkezik, és olyan régóta fennálló hagyományok része, amelyek többek között a tulajdon örökléséhez, a gazdasági támogatás és a biztonság érdekében az idősödő szülők fiúgyermekekre való támaszkodásához, a családnév továbbadásához, a rokoni ág folytonosságához és ahhoz a szándékhoz kapcsolódnak, hogy a pénzügyi nehézségek elkerülése érdekében megtakarítsák a lányok hozományának hagyományosan magas költségeit; |
| --- | --- |

H.

mivel a fiúgyermekek előnyben részesítése mélyre nyúló gyökerekkel rendelkezik, és olyan régóta fennálló hagyományok része, amelyek többek között a tulajdon örökléséhez, a gazdasági támogatás és a biztonság érdekében az idősödő szülők fiúgyermekekre való támaszkodásához, a családnév továbbadásához, a rokoni ág folytonosságához és ahhoz a szándékhoz kapcsolódnak, hogy a pénzügyi nehézségek elkerülése érdekében megtakarítsák a lányok hozományának hagyományosan magas költségeit;

| I. | mivel a családok számára számos kultúrában nem állnak rendelkezésre megfelelő szociális biztonsági rendszerek és biztosítási lehetőségek, ami félrevezető módon a fiúgyermekek előnyben részesítéséhez és nemek szerinti szelektív gyakorlatokhoz vezethet; |
| --- | --- |

I.

mivel a családok számára számos kultúrában nem állnak rendelkezésre megfelelő szociális biztonsági rendszerek és biztosítási lehetőségek, ami félrevezető módon a fiúgyermekek előnyben részesítéséhez és nemek szerinti szelektív gyakorlatokhoz vezethet;

| J. | mivel a nemek szerinti szelektív gyakorlatok megbontják a nemek közötti társadalmi egyensúlyt, ezáltal torzítják a nemek népességen belüli arányát, illetve gazdasági és társadalmi hatásokat vonnak maguk után, mivel a nemek közötti egyenlőtlenség a férfiak túlsúlyával hosszú távon kihat a társadalmi stabilitásra, ami frusztrációhoz és erőszakhoz, az emberkereskedelem növekedéséhez, szexrabszolgasághoz és nemi erőszakhoz vezet; |
| --- | --- |

J.

mivel a nemek szerinti szelektív gyakorlatok megbontják a nemek közötti társadalmi egyensúlyt, ezáltal torzítják a nemek népességen belüli arányát, illetve gazdasági és társadalmi hatásokat vonnak maguk után, mivel a nemek közötti egyenlőtlenség a férfiak túlsúlyával hosszú távon kihat a társadalmi stabilitásra, ami frusztrációhoz és erőszakhoz, az emberkereskedelem növekedéséhez, szexrabszolgasághoz és nemi erőszakhoz vezet;

| K. | mivel a fiúgyermekeket továbbra is előnyben részesítő patriarchális kultúrák nemcsak a sztereotípiákat, a demokrácia hiányosságait és a nemek közötti egyenlőtlenségeket tartják fenn, hanem hátrányos megkülönböztetésben részesítik a nőket, így azt is megakadályozzák, hogy az élet valamennyi területén teljes mértékben egyenlő bánásmódban részesüljenek és egyenlő lehetőségeket élvezzenek; |
| --- | --- |

K.

mivel a fiúgyermekeket továbbra is előnyben részesítő patriarchális kultúrák nemcsak a sztereotípiákat, a demokrácia hiányosságait és a nemek közötti egyenlőtlenségeket tartják fenn, hanem hátrányos megkülönböztetésben részesítik a nőket, így azt is megakadályozzák, hogy az élet valamennyi területén teljes mértékben egyenlő bánásmódban részesüljenek és egyenlő lehetőségeket élvezzenek;

| L. | mivel a nemek szerinti szelektív gyakorlatok előfordulása, a fiatal lányok körében megfigyelhető magas halálozási arányok és a fiúkkal összehasonlítva a lányok alacsonyabb iskolai beiratkozási aránya arra utalhat, hogy egyes társadalmakban a fiúkat előnyben részesítő kultúra érvényesül; fontos megvizsgálni és meghatározni, hogy e jelenséget nem kísérik-e a lánygyermekekkel szembeni további demokráciabeli hiányosságok, például az élelemhez, az oktatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz, a tisztálkodási lehetőségekhez, a biztonságos vízhez, az orvosi ellátáshoz és a szociális támogatáshoz való hozzáférés terén, amelyek hiánya a velük szembeni küzdelem hatékony módja; |
| --- | --- |

L.

mivel a nemek szerinti szelektív gyakorlatok előfordulása, a fiatal lányok körében megfigyelhető magas halálozási arányok és a fiúkkal összehasonlítva a lányok alacsonyabb iskolai beiratkozási aránya arra utalhat, hogy egyes társadalmakban a fiúkat előnyben részesítő kultúra érvényesül; fontos megvizsgálni és meghatározni, hogy e jelenséget nem kísérik-e a lánygyermekekkel szembeni további demokráciabeli hiányosságok, például az élelemhez, az oktatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz, a tisztálkodási lehetőségekhez, a biztonságos vízhez, az orvosi ellátáshoz és a szociális támogatáshoz való hozzáférés terén, amelyek hiánya a velük szembeni küzdelem hatékony módja;

| M. | mivel a lányok és a nők demográfiai hiányának kezelésére számos országban azért nem kerülhet sor, mert nem állnak rendelkezésre a születések és a halálesetek nyomon követéséhez szükséges megbízható statisztikai adatok; |
| --- | --- |

M.

mivel a lányok és a nők demográfiai hiányának kezelésére számos országban azért nem kerülhet sor, mert nem állnak rendelkezésre a születések és a halálesetek nyomon követéséhez szükséges megbízható statisztikai adatok;

| N. | mivel a nők társadalmi szerepvállalásának növelése hosszú távon támogatni fogja a nemek szerinti szelekció gyakorlatának megszüntetéséhez szükséges viselkedésbeli és társadalmi változásokat; |
| --- | --- |

N.

mivel a nők társadalmi szerepvállalásának növelése hosszú távon támogatni fogja a nemek szerinti szelekció gyakorlatának megszüntetéséhez szükséges viselkedésbeli és társadalmi változásokat;

| O. | mivel a nemek szerinti szelekció gyakorlatának megszüntetése összetett folyamat, amely számos egymással összefüggő megközelítést és módszert igényel, többek között az egészségügyi szakemberek speciális képzését, hogy tanácsot adhassanak és megelőzhessék a nemek szerinti szelekció gyakorlatát az Európai Unióban és világszerte is; |
| --- | --- |

O.

mivel a nemek szerinti szelekció gyakorlatának megszüntetése összetett folyamat, amely számos egymással összefüggő megközelítést és módszert igényel, többek között az egészségügyi szakemberek speciális képzését, hogy tanácsot adhassanak és megelőzhessék a nemek szerinti szelekció gyakorlatát az Európai Unióban és világszerte is;

| P. | mivel a tanácsadás, a szakpolitikai intézkedések és az olyan bevált gyakorlatok mint a kínai „Ellátást a lányoknak!” kampány, amelynek célja, hogy felhívja a figyelmet a lányok értékeire, és az indiai „Balika Samriddhi Yojana” rendszer, amely pénzügyi ösztönzőket kínál a szegény családokból származó lányok taníttatásához, alapvető fontosságúak a lányokkal és nőkkel szembeni magatartás megváltoztatásához; |
| --- | --- |

P.

mivel a tanácsadás, a szakpolitikai intézkedések és az olyan bevált gyakorlatok mint a kínai „Ellátást a lányoknak!” kampány, amelynek célja, hogy felhívja a figyelmet a lányok értékeire, és az indiai „Balika Samriddhi Yojana” rendszer, amely pénzügyi ösztönzőket kínál a szegény családokból származó lányok taníttatásához, alapvető fontosságúak a lányokkal és nőkkel szembeni magatartás megváltoztatásához;

| Q. | mivel meg kell említeni Dél-Korea sikeres példáját, ahol sikerült megfordítani a nagymértékben torzult nemi arányt (1994-ben 100 újszülött lányra 114 újszülött fiú jutott), és 2010-ben 100 újszülött lányra már csak 107 újszülött fiú jutott (13); |
| --- | --- |

Q.

mivel meg kell említeni Dél-Korea sikeres példáját, ahol sikerült megfordítani a nagymértékben torzult nemi arányt (1994-ben 100 újszülött lányra 114 újszülött fiú jutott), és 2010-ben 100 újszülött lányra már csak 107 újszülött fiú jutott (13);

| 1. | hangsúlyozza, hogy a gendercídium továbbra is bűncselekményt és súlyos emberi jogi jogsértést képez, ezért olyan hatékony eszközökre van szükség, amelyekkel kezelhetők és kiiktathatók a patriarchális kultúra kialakulásának alapvető okai; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy a gendercídium továbbra is bűncselekményt és súlyos emberi jogi jogsértést képez, ezért olyan hatékony eszközökre van szükség, amelyekkel kezelhetők és kiiktathatók a patriarchális kultúra kialakulásának alapvető okai;

| 2. | hangsúlyozza valamennyi állam és kormány azon kötelezettségét, hogy előmozdítsa és védje az emberi jogokat és megelőzze a megkülönböztetést, alapot teremtve ezzel a nők elleni erőszak minden formájának kiküszöbölését eredményező fellépésekhez; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza valamennyi állam és kormány azon kötelezettségét, hogy előmozdítsa és védje az emberi jogokat és megelőzze a megkülönböztetést, alapot teremtve ezzel a nők elleni erőszak minden formájának kiküszöbölését eredményező fellépésekhez;

| 3. | felszólítja a kormányokat, hogy a nőkkel szembeni erőszakot fenntartó káros hiedelmek és magatartások leküzdése érdekében dolgozzanak ki és hajtsanak végre a nőkkel szembeni mentalitás és attitűdök mélyreható megváltozását előmozdító intézkedéseket; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a kormányokat, hogy a nőkkel szembeni erőszakot fenntartó káros hiedelmek és magatartások leküzdése érdekében dolgozzanak ki és hajtsanak végre a nőkkel szembeni mentalitás és attitűdök mélyreható megváltozását előmozdító intézkedéseket;

| 4. | felszólítja a kormányokat, hogy a feminicídiumot vagy a gendercídiumot minősítsék bűncselekménynek, következésképpen dolgozzanak ki és alkalmazzanak jogalkotási intézkedéseket annak érdekében, hogy a feminicídium eseteiben nyomozás induljon, az elkövetőket elítéljék, és a túlélők könnyen hozzájuthassanak a hosszú távon biztosított egészségügyi és támogató szolgáltatásokhoz; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a kormányokat, hogy a feminicídiumot vagy a gendercídiumot minősítsék bűncselekménynek, következésképpen dolgozzanak ki és alkalmazzanak jogalkotási intézkedéseket annak érdekében, hogy a feminicídium eseteiben nyomozás induljon, az elkövetőket elítéljék, és a túlélők könnyen hozzájuthassanak a hosszú távon biztosított egészségügyi és támogató szolgáltatásokhoz;

| 5. | hangsúlyozza, hogy az Európa Tanácsnak a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló egyezménye, valamint a pekingi nyilatkozat és cselekvési terv értelmében a család és a társadalom által a nőkre gyakorolt bármely olyan nyomás, hogy nemek szerinti szelektív abortuszhoz folyamodjanak, a fizikai és pszichológiai erőszak formájának minősül; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy az Európa Tanácsnak a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló egyezménye, valamint a pekingi nyilatkozat és cselekvési terv értelmében a család és a társadalom által a nőkre gyakorolt bármely olyan nyomás, hogy nemek szerinti szelektív abortuszhoz folyamodjanak, a fizikai és pszichológiai erőszak formájának minősül;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a nemi alapú gyakorlatok elleni küzdelem összetett folyamat, amely egymással kölcsönösen összekapcsolt megközelítéseket és módszereket követel meg a kiváltó okok és a fiúgyermeket előnyben részesítő országokra jellemző kulturális és társadalmi-gazdasági tényezők vizsgálatától a lányok és nők jogaiért és helyzetéért való küzdelemig, valamint jogszabályok és rendeletek bevezetéséig; még általánosabban úgy véli, hogy az egyetlen fenntartható módja annak, hogy a nemi alapú gyakorlatok továbbfejlesztését megakadályozzuk az, ha minden egyes társadalomban támogatjuk a nemek egyenlő értékét; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a nemi alapú gyakorlatok elleni küzdelem összetett folyamat, amely egymással kölcsönösen összekapcsolt megközelítéseket és módszereket követel meg a kiváltó okok és a fiúgyermeket előnyben részesítő országokra jellemző kulturális és társadalmi-gazdasági tényezők vizsgálatától a lányok és nők jogaiért és helyzetéért való küzdelemig, valamint jogszabályok és rendeletek bevezetéséig; még általánosabban úgy véli, hogy az egyetlen fenntartható módja annak, hogy a nemi alapú gyakorlatok továbbfejlesztését megakadályozzuk az, ha minden egyes társadalomban támogatjuk a nemek egyenlő értékét;

| 7. | hangsúlyozza annak szükségességét, valamint felszólítja a Bizottságot, hogy elő kell mozdítani a nemek szerinti szelektív gyakorlatok kiváltó okainak alapos tudományos vizsgálatát és tanulmányozását annak érdekében, hogy előmozdítsák az esetlegesen nemek szerinti szelekcióhoz vezető országspecifikus szokásokra és hagyományokra, valamint a nemek szerinti szelekció hosszú távú társadalmi következményeire irányuló kutatást; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza annak szükségességét, valamint felszólítja a Bizottságot, hogy elő kell mozdítani a nemek szerinti szelektív gyakorlatok kiváltó okainak alapos tudományos vizsgálatát és tanulmányozását annak érdekében, hogy előmozdítsák az esetlegesen nemek szerinti szelekcióhoz vezető országspecifikus szokásokra és hagyományokra, valamint a nemek szerinti szelekció hosszú távú társadalmi következményeire irányuló kutatást;

| 8. | kéri, hogy részletesen vizsgálják meg azokat a fennálló pénzügyi és gazdasági okokat, amelyek a nemi alapú gyakorlatokhoz vezetnek; továbbá felszólítja a kormányokat, hogy foglalkozzanak aktívan a családokra nehezedő terhekkel, ami a férfiak számának emelkedéséhez vezethet; |
| --- | --- |

8.

kéri, hogy részletesen vizsgálják meg azokat a fennálló pénzügyi és gazdasági okokat, amelyek a nemi alapú gyakorlatokhoz vezetnek; továbbá felszólítja a kormányokat, hogy foglalkozzanak aktívan a családokra nehezedő terhekkel, ami a férfiak számának emelkedéséhez vezethet;

| 9. | hangsúlyozza a nemi alapú szelekció elleni jogszabály kidolgozásának fontosságát, amelynek tartalmaznia kell a nők társadalmi védelmét, a hatályos szabályozás alkalmazásának hatékonyabb nyomon követését és a jelenség kulturális és társadalmi-gazdasági hatásaira való fokozottabb összpontosítást annak érdekében, hogy a problémát fenntartható és holisztikus módon kezelhessék a nemek közötti egyenlőség támogatásával és a civil társadalom tevékeny részvételére való buzdítással; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza a nemi alapú szelekció elleni jogszabály kidolgozásának fontosságát, amelynek tartalmaznia kell a nők társadalmi védelmét, a hatályos szabályozás alkalmazásának hatékonyabb nyomon követését és a jelenség kulturális és társadalmi-gazdasági hatásaira való fokozottabb összpontosítást annak érdekében, hogy a problémát fenntartható és holisztikus módon kezelhessék a nemek közötti egyenlőség támogatásával és a civil társadalom tevékeny részvételére való buzdítással;

| 10. | felszólítja a kormányokat, hogy szüntessék meg a demokrácia és jogalkotás terén mutatkozó hiányosságokat, vegyék fel a küzdelmet a lánygyermekekkel szembeni hátrányos megkülönböztetést jelentő akadályokkal, biztosítsák a nők öröklési jogait, hajtsák végre azokat a nemzeti jogszabályokat, amelyek az élet valamennyi területén biztosítják a nők és a férfiak törvény előtti egyenlőségét, valamint biztosítsák a nők és a lányok gazdasági, oktatási és politikai helyzetének megerősítését; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a kormányokat, hogy szüntessék meg a demokrácia és jogalkotás terén mutatkozó hiányosságokat, vegyék fel a küzdelmet a lánygyermekekkel szembeni hátrányos megkülönböztetést jelentő akadályokkal, biztosítsák a nők öröklési jogait, hajtsák végre azokat a nemzeti jogszabályokat, amelyek az élet valamennyi területén biztosítják a nők és a férfiak törvény előtti egyenlőségét, valamint biztosítsák a nők és a lányok gazdasági, oktatási és politikai helyzetének megerősítését;

| 11. | felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa és ösztönözze a nemi alapon történő hátrányos megkülönböztetéssel, többek között a gendercídiummal kapcsolatos fokozott figyelemfelhívásra irányuló valamennyi kezdeményezést, és tárja fel e jelenség leküzdésének hatékony módjait – így például kínáljon iránymutatást, támogatást és megfelelő szakpolitikákat, valamint külkapcsolatai részeként finanszírozza a humanitárius segítségnyújtást és a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését; |
| --- | --- |

11.

felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa és ösztönözze a nemi alapon történő hátrányos megkülönböztetéssel, többek között a gendercídiummal kapcsolatos fokozott figyelemfelhívásra irányuló valamennyi kezdeményezést, és tárja fel e jelenség leküzdésének hatékony módjait – így például kínáljon iránymutatást, támogatást és megfelelő szakpolitikákat, valamint külkapcsolatai részeként finanszírozza a humanitárius segítségnyújtást és a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését;

| 12. | kiemeli, hogy a nők és a lányok szerepe erősítésének, valamint a társadalmi normák és a társadalom felépítésének megváltoztatására irányuló intézkedéseknek a hiánya komoly, adott esetben hosszú távú jogi, erkölcsi, egészségügyi és emberi jogi következményekkel jár, károsítva az érintett társadalmat; |
| --- | --- |

12.

kiemeli, hogy a nők és a lányok szerepe erősítésének, valamint a társadalmi normák és a társadalom felépítésének megváltoztatására irányuló intézkedéseknek a hiánya komoly, adott esetben hosszú távú jogi, erkölcsi, egészségügyi és emberi jogi következményekkel jár, károsítva az érintett társadalmat;

| 13. | hangsúlyozza, hogy számos tanulmány szerint a nemek közötti egyensúlyhiány a házasság vagy kizsákmányolás céljából történő, nőkkel való kereskedés és a nők és a gyermekek elleni erőszak növekedéséhez, korai és kényszerházasságokhoz, valamint a HIV/AIDS és más szexuális úton terjedő betegségek terjedéséhez vezethet; hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyensúlyhiány ezáltal veszélyezteti a társadalmi stabilitást és a biztonságot, ezért felszólít a férfiak számának hirtelen emelkedéséből adódó lehetséges egészségügyi, gazdasági és biztonsági következmények részletes vizsgálatára; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy számos tanulmány szerint a nemek közötti egyensúlyhiány a házasság vagy kizsákmányolás céljából történő, nőkkel való kereskedés és a nők és a gyermekek elleni erőszak növekedéséhez, korai és kényszerházasságokhoz, valamint a HIV/AIDS és más szexuális úton terjedő betegségek terjedéséhez vezethet; hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyensúlyhiány ezáltal veszélyezteti a társadalmi stabilitást és a biztonságot, ezért felszólít a férfiak számának hirtelen emelkedéséből adódó lehetséges egészségügyi, gazdasági és biztonsági következmények részletes vizsgálatára;

| 14. | támogatja a vonatkozó reformokat, valamint a nemek közötti egyenlőségről és a megkülönböztetésmentességről szóló jogszabályok folyamatos nyomon követését és tényleges végrehajtását, különösen az alacsony és közepes jövedelmű, valamint az átalakulóban lévő országokban; |
| --- | --- |

14.

támogatja a vonatkozó reformokat, valamint a nemek közötti egyenlőségről és a megkülönböztetésmentességről szóló jogszabályok folyamatos nyomon követését és tényleges végrehajtását, különösen az alacsony és közepes jövedelmű, valamint az átalakulóban lévő országokban;

| 15. | felszólítja a Bizottságot, hogy intenzíven járuljon hozzá a nemek szerinti szelekció megelőzéséhez, de ahelyett, hogy korlátozásokat írna elő a reproduktív egészségügyi szolgáltatásokhoz és technológiákhoz való hozzáférés terén, inkább mozdítsa elő azok felelősségteljes alkalmazását, készítsen iránymutatásokat és erősítse meg azokat, biztosítsa az egészségügyi személyzet speciális képzését a nemek szerinti szelektív gyakorlatokról való tanácsadás és e gyakorlatok – a nemhez kötött genetikai betegségek igazolt eseteinek ritka kivételével – megelőzése érdekében, valamint akadályozza meg a nemek szerinti szelekciót és/vagy nyereségszerzést szolgáló technológiák alkalmazását és előmozdítását; |
| --- | --- |

15.

felszólítja a Bizottságot, hogy intenzíven járuljon hozzá a nemek szerinti szelekció megelőzéséhez, de ahelyett, hogy korlátozásokat írna elő a reproduktív egészségügyi szolgáltatásokhoz és technológiákhoz való hozzáférés terén, inkább mozdítsa elő azok felelősségteljes alkalmazását, készítsen iránymutatásokat és erősítse meg azokat, biztosítsa az egészségügyi személyzet speciális képzését a nemek szerinti szelektív gyakorlatokról való tanácsadás és e gyakorlatok – a nemhez kötött genetikai betegségek igazolt eseteinek ritka kivételével – megelőzése érdekében, valamint akadályozza meg a nemek szerinti szelekciót és/vagy nyereségszerzést szolgáló technológiák alkalmazását és előmozdítását;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a nemek szerinti szelekciót kezelő vagy korlátozó jogszabályoknak védeniük kell a nők azon jogát, hogy férjük engedélye nélkül is hozzáférjenek a jogszerű szexuális és reproduktív egészségügyi technológiákhoz és szolgáltatásokhoz, valamint hogy a jogszabályt hatékonyan végre kell hajtani, a törvénysértőket pedig megfelelő szankciókkal kell sújtani; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a nemek szerinti szelekciót kezelő vagy korlátozó jogszabályoknak védeniük kell a nők azon jogát, hogy férjük engedélye nélkül is hozzáférjenek a jogszerű szexuális és reproduktív egészségügyi technológiákhoz és szolgáltatásokhoz, valamint hogy a jogszabályt hatékonyan végre kell hajtani, a törvénysértőket pedig megfelelő szankciókkal kell sújtani;

| 17. | ösztönzi a kormányok és az egészségügyi dolgozók közötti szorosabb kapcsolatokat és együttműködést, és sürgeti a klinikák és a kórházak szigorúbb önszabályozására vonatkozó iránymutatásokat, hogy aktívan megelőzzék az üzletszerűen, pénzügyi haszonszerzés érdekében folytatott nemek szerinti szelekciót; |
| --- | --- |

17.

ösztönzi a kormányok és az egészségügyi dolgozók közötti szorosabb kapcsolatokat és együttműködést, és sürgeti a klinikák és a kórházak szigorúbb önszabályozására vonatkozó iránymutatásokat, hogy aktívan megelőzzék az üzletszerűen, pénzügyi haszonszerzés érdekében folytatott nemek szerinti szelekciót;

| 18. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy azonosítsák azokat az európai klinikákat, ahol nemek szerint szelektív abortuszokat végeznek, készítsenek erről statisztikát és dolgozzák ki az ennek megelőzését szolgáló legjobb gyakorlatok listáját; |
| --- | --- |

18.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy azonosítsák azokat az európai klinikákat, ahol nemek szerint szelektív abortuszokat végeznek, készítsenek erről statisztikát és dolgozzák ki az ennek megelőzését szolgáló legjobb gyakorlatok listáját;

| 19. | elismeri, hogy a nők és a lányok egyenlő lehetőségeinek és jogainak biztosítása és előmozdítása – különösen az oktatás és a foglalkoztatás terén – alapvető fontosságú ahhoz, hogy meg lehessen szüntetni a szexizmust és fel lehessen építeni egy olyan társadalmat, ahol a férfiak és nők egyenlőségének elve valóságosan érvényesül; kiemeli, hogy a nők iskolai végzettségének, foglalkoztatási lehetőségeinek és integrált egészségügyi szolgáltatásainak javítása, beleértve a szexuális és reproduktív egészségügyi szolgáltatásokat, rendkívül fontos a nemi alapú – a terhességmegszakítástól a gyermekgyilkosságig terjedő – gyakorlatok leküzdése és a fejlődő országokban az általános gazdasági növekedés elérése, valamint a szegénység visszaszorítása érdekében; hangsúlyozza, hogy a nők szerepének erősítése és a férfiak bevonása hosszú távon kulcsfontosságú a nemek közötti egyenlőtlenség elleni küzdelem és a nemi alapú gyakorlatok leküzdése érdekében tett magatartásbeli és társadalmi változtatások előmozdításáért; |
| --- | --- |

19.

elismeri, hogy a nők és a lányok egyenlő lehetőségeinek és jogainak biztosítása és előmozdítása – különösen az oktatás és a foglalkoztatás terén – alapvető fontosságú ahhoz, hogy meg lehessen szüntetni a szexizmust és fel lehessen építeni egy olyan társadalmat, ahol a férfiak és nők egyenlőségének elve valóságosan érvényesül; kiemeli, hogy a nők iskolai végzettségének, foglalkoztatási lehetőségeinek és integrált egészségügyi szolgáltatásainak javítása, beleértve a szexuális és reproduktív egészségügyi szolgáltatásokat, rendkívül fontos a nemi alapú – a terhességmegszakítástól a gyermekgyilkosságig terjedő – gyakorlatok leküzdése és a fejlődő országokban az általános gazdasági növekedés elérése, valamint a szegénység visszaszorítása érdekében; hangsúlyozza, hogy a nők szerepének erősítése és a férfiak bevonása hosszú távon kulcsfontosságú a nemek közötti egyenlőtlenség elleni küzdelem és a nemi alapú gyakorlatok leküzdése érdekében tett magatartásbeli és társadalmi változtatások előmozdításáért;

| 20. | felszólítja ezért a Bizottságot, hogy mozdítsa elő egy olyan, sztereotípiáktól és hátrányos megkülönböztetéstől mentes oktatási és társadalmi környezet létrejöttét, amelyben mindkét nem tiszteletben és egyenlő bánásmódban részesül, és amelyben elismerik mindkét nem saját képességeit és a bennük rejlő lehetőségeket, valamint erősítse meg a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését, az egyenlő lehetőségeket és a felek egyenrangúságán alapuló élettársi kapcsolatot; |
| --- | --- |

20.

felszólítja ezért a Bizottságot, hogy mozdítsa elő egy olyan, sztereotípiáktól és hátrányos megkülönböztetéstől mentes oktatási és társadalmi környezet létrejöttét, amelyben mindkét nem tiszteletben és egyenlő bánásmódban részesül, és amelyben elismerik mindkét nem saját képességeit és a bennük rejlő lehetőségeket, valamint erősítse meg a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését, az egyenlő lehetőségeket és a felek egyenrangúságán alapuló élettársi kapcsolatot;

| 21. | felszólítja a Bizottságot, valamint sürgeti a vonatkozó nemzetközi szervezeteket, hogy támogassák a nők szerepének erősítését előmozdító oktatási programokat, amelyek segítségével növelhetik önbecsülésüket, ismeretekre tehetnek szert, döntéseket hozhatnak és felelősséget vállalhatnak saját életükért, egészségükért és foglalkoztatásukért, ami lehetővé teszi számukra, hogy anyagilag független életet élhessenek; |
| --- | --- |

21.

felszólítja a Bizottságot, valamint sürgeti a vonatkozó nemzetközi szervezeteket, hogy támogassák a nők szerepének erősítését előmozdító oktatási programokat, amelyek segítségével növelhetik önbecsülésüket, ismeretekre tehetnek szert, döntéseket hozhatnak és felelősséget vállalhatnak saját életükért, egészségükért és foglalkoztatásukért, ami lehetővé teszi számukra, hogy anyagilag független életet élhessenek;

| 22. | felszólítja a Bizottságot, az Európai Külügyi Szolgálatot és a harmadik országok kormányait, hogy dolgozzanak ki figyelemfelhívó és tájékoztató kampányokat azzal a céllal, hogy előmozdítsák a férfiak és nők közötti egyenlőség elvét és az embereket a nők és a férfiak emberi jogainak kölcsönös tiszteletben tartására ösztönözzék, különösen a tulajdonhoz, a munkához, a megfelelő egészségügyi ellátáshoz, az igazságszolgáltatáshoz és az oktatáshoz való jog érvényesítése terén; |
| --- | --- |

22.

felszólítja a Bizottságot, az Európai Külügyi Szolgálatot és a harmadik országok kormányait, hogy dolgozzanak ki figyelemfelhívó és tájékoztató kampányokat azzal a céllal, hogy előmozdítsák a férfiak és nők közötti egyenlőség elvét és az embereket a nők és a férfiak emberi jogainak kölcsönös tiszteletben tartására ösztönözzék, különösen a tulajdonhoz, a munkához, a megfelelő egészségügyi ellátáshoz, az igazságszolgáltatáshoz és az oktatáshoz való jog érvényesítése terén;

| 23. | emlékeztet a millenniumi fejlesztési célokra és hangsúlyozza, hogy az oktatáshoz és az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés – a szexuális és a reproduktív egészséggel és jogokkal együtt – alapvető emberi jog; hangsúlyozza, hogy külön ki kell térni a gendercídiumra és a nemek szerinti szelekció kérdéseire a millenniumi fejlesztési célokról folytatott párbeszédekben és az e célokról készített jelentésekben, valamint más nemzetközi tapasztalatmegosztó fórumokon; |
| --- | --- |

23.

emlékeztet a millenniumi fejlesztési célokra és hangsúlyozza, hogy az oktatáshoz és az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés – a szexuális és a reproduktív egészséggel és jogokkal együtt – alapvető emberi jog; hangsúlyozza, hogy külön ki kell térni a gendercídiumra és a nemek szerinti szelekció kérdéseire a millenniumi fejlesztési célokról folytatott párbeszédekben és az e célokról készített jelentésekben, valamint más nemzetközi tapasztalatmegosztó fórumokon;

| 24. | hangsúlyozza, hogy a nők jogainak érvényesülését kétségkívül az biztosítja, ha képesek önállóan és házastársuktól függetlenül döntéseket hozni, ezért feltétlenül lehetővé kell tenni, hogy a nők mások engedélye vagy egyetértése nélkül is hozzáférhessenek az oktatáshoz, a munkához, az egészségügyi ellátáshoz, könnyen hozzájuthassanak a fogamzásgátlási lehetőségekhez, valamint bankszámlával rendelkezhessenek; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a nők jogainak érvényesülését kétségkívül az biztosítja, ha képesek önállóan és házastársuktól függetlenül döntéseket hozni, ezért feltétlenül lehetővé kell tenni, hogy a nők mások engedélye vagy egyetértése nélkül is hozzáférhessenek az oktatáshoz, a munkához, az egészségügyi ellátáshoz, könnyen hozzájuthassanak a fogamzásgátlási lehetőségekhez, valamint bankszámlával rendelkezhessenek;

| 25. | felszólítja a partnerországok kormányait, hogy csökkentsék a gyermekek, különösen a lányok egészségügyi ellátásának költségeit, akik egyes esetekben belehalnak a rossz vagy nem megfelelő kezelés következményeibe; |
| --- | --- |

25.

felszólítja a partnerországok kormányait, hogy csökkentsék a gyermekek, különösen a lányok egészségügyi ellátásának költségeit, akik egyes esetekben belehalnak a rossz vagy nem megfelelő kezelés következményeibe;

| 26. | felszólítja a kormányokat, hogy javítsák a nők egészségügyi ellátáshoz – többek között szülés előtti és anyasági egészségügyi ellátáshoz –, oktatáshoz, mezőgazdasághoz, hitelhez és mikrokölcsönökhöz, valamint gazdasági lehetőségekhez való hozzáférését és tulajdonszerzését; |
| --- | --- |

26.

felszólítja a kormányokat, hogy javítsák a nők egészségügyi ellátáshoz – többek között szülés előtti és anyasági egészségügyi ellátáshoz –, oktatáshoz, mezőgazdasághoz, hitelhez és mikrokölcsönökhöz, valamint gazdasági lehetőségekhez való hozzáférését és tulajdonszerzését;

| 27. | felszólít arra, hogy a fejlődő országokban helyezzenek különös hangsúlyt a társadalombiztosításban érvényesülő kölcsönösség szellemének kialakításához, többek között a nyugdíjpénztárak létrehozásához megfelelő feltételek megteremtésére annak érdekében, hogy csökkentsék a családokra és az egyénekre nehezedő gazdasági terheket, ezáltal csökkentve egyben a fiúgyermekektől való függésüket és a fiúgyermekek iránti preferenciájukat; |
| --- | --- |

27.

felszólít arra, hogy a fejlődő országokban helyezzenek különös hangsúlyt a társadalombiztosításban érvényesülő kölcsönösség szellemének kialakításához, többek között a nyugdíjpénztárak létrehozásához megfelelő feltételek megteremtésére annak érdekében, hogy csökkentsék a családokra és az egyénekre nehezedő gazdasági terheket, ezáltal csökkentve egyben a fiúgyermekektől való függésüket és a fiúgyermekek iránti preferenciájukat;

| 28. | megjegyzi, hogy a nemek szerinti szelektív gyakorlatok továbbra is megfigyelhetők még a gazdagabb, írástudó népességgel rendelkező régiókban is; |
| --- | --- |

28.

megjegyzi, hogy a nemek szerinti szelektív gyakorlatok továbbra is megfigyelhetők még a gazdagabb, írástudó népességgel rendelkező régiókban is;

| 29. | ösztönzi a nőket és a családokat célzó olyan támogatási mechanizmusok kialakítását, amelyek tájékoztatást és tanácsadást tudnak nyújtani a nők számára a nemek szerinti szelektív gyakorlatok veszélyeiről és káros hatásairól, valamint tanácsadás formájában támogatják azokat a nőket, akikre lánymagzatuk megölése iránti nyomás nehezedhet; |
| --- | --- |

29.

ösztönzi a nőket és a családokat célzó olyan támogatási mechanizmusok kialakítását, amelyek tájékoztatást és tanácsadást tudnak nyújtani a nők számára a nemek szerinti szelektív gyakorlatok veszélyeiről és káros hatásairól, valamint tanácsadás formájában támogatják azokat a nőket, akikre lánymagzatuk megölése iránti nyomás nehezedhet;

| 30. | arra bátorítja a civil társadalmat és a kormányügynökségeket, hogy lépjenek fel közösen és mozdítsák elő a nemek szerinti szelektív gyakorlatok által az anyára gyakorolt káros hatásokkal kapcsolatos tájékoztató és figyelemfelhívó kampányokat; |
| --- | --- |

30.

arra bátorítja a civil társadalmat és a kormányügynökségeket, hogy lépjenek fel közösen és mozdítsák elő a nemek szerinti szelektív gyakorlatok által az anyára gyakorolt káros hatásokkal kapcsolatos tájékoztató és figyelemfelhívó kampányokat;

| 31. | felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson technikai és pénzügyi támogatást az olyan innovatív tevékenységek és oktatási programok számára, amelyek célja, hogy valamennyi elérhető médiaeszközt és szociális hálózatot felhasználva ösztönözzék a lányok és a fiúk egyenlő értékeinek megértését és az ezen értékekről folytatott vitákat, és amelyek célcsoportját és egyben résztvevőit a fiatalok, a vallási és spirituális vezetők, a tanárok, a közösségi vezetők és más befolyásos személyek alkotják, és amelyek egy adott társadalomban a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kulturális szemlélet megváltoztatására törekednek és hangsúlyozzák a megkülönböztetésmentes magatartás szükségességét; |
| --- | --- |

31.

felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson technikai és pénzügyi támogatást az olyan innovatív tevékenységek és oktatási programok számára, amelyek célja, hogy valamennyi elérhető médiaeszközt és szociális hálózatot felhasználva ösztönözzék a lányok és a fiúk egyenlő értékeinek megértését és az ezen értékekről folytatott vitákat, és amelyek célcsoportját és egyben résztvevőit a fiatalok, a vallási és spirituális vezetők, a tanárok, a közösségi vezetők és más befolyásos személyek alkotják, és amelyek egy adott társadalomban a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kulturális szemlélet megváltoztatására törekednek és hangsúlyozzák a megkülönböztetésmentes magatartás szükségességét;

| 32. | kéri az Európai Uniót, hogy a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzusban foglaltak szerint építsen be egy nemekkel kapcsolatos fontos elemet a fejlődő országokkal való partnerségekbe és a velük folytatott összes párbeszédbe, valamint összpontosítson a nők szerepének megerősítésére; továbbá úgy véli, hogy szükség van a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésére a költségvetési támogatás minden szakaszában, többek között a fejlődő országokban működő nőszervezetekkel való párbeszéd elősegítése és a nemekre lebontott mutatók meghatározása által; |
| --- | --- |

32.

kéri az Európai Uniót, hogy a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzusban foglaltak szerint építsen be egy nemekkel kapcsolatos fontos elemet a fejlődő országokkal való partnerségekbe és a velük folytatott összes párbeszédbe, valamint összpontosítson a nők szerepének megerősítésére; továbbá úgy véli, hogy szükség van a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésére a költségvetési támogatás minden szakaszában, többek között a fejlődő országokban működő nőszervezetekkel való párbeszéd elősegítése és a nemekre lebontott mutatók meghatározása által;

| 33. | felszólítja az érintett országok hatóságait, hogy javítsák a nemek közötti arány nyomon követését és a vonatkozó statisztikai adatok gyűjtését, és tegyenek intézkedéseket a lehetséges egyensúlytalanságok kezelésére; ezzel kapcsolatban felszólít az Unió, az ENSZ szervezetei és más nemzetközi partnerek és partnerkormányok közötti szorosabb együttműködésre; |
| --- | --- |

33.

felszólítja az érintett országok hatóságait, hogy javítsák a nemek közötti arány nyomon követését és a vonatkozó statisztikai adatok gyűjtését, és tegyenek intézkedéseket a lehetséges egyensúlytalanságok kezelésére; ezzel kapcsolatban felszólít az Unió, az ENSZ szervezetei és más nemzetközi partnerek és partnerkormányok közötti szorosabb együttműködésre;

| 34. | felszólítja a Bizottságot és valamennyi vonatkozó szereplőt, hogy tegyék meg a szükséges jogalkotási vagy egyéb intézkedéseket annak biztosítására, hogy büntetőjogi felelősségre vonást vonjon maga után a kényszerabortusz és a nemek szerinti szelekció céljával történő olyan terhességmegszakító műtét, amelyre az érintett nő tájékoztatáson alapuló előzetes beleegyezése hiányában vagy anélkül kerül sor, hogy megértette volna az eljárás lényegét; |
| --- | --- |

34.

felszólítja a Bizottságot és valamennyi vonatkozó szereplőt, hogy tegyék meg a szükséges jogalkotási vagy egyéb intézkedéseket annak biztosítására, hogy büntetőjogi felelősségre vonást vonjon maga után a kényszerabortusz és a nemek szerinti szelekció céljával történő olyan terhességmegszakító műtét, amelyre az érintett nő tájékoztatáson alapuló előzetes beleegyezése hiányában vagy anélkül kerül sor, hogy megértette volna az eljárás lényegét;

| 35. | felszólítja a kormányokat és valamennyi érintett szereplőt, hogy gondoskodjanak a nemek szerinti szelekcióra vonatkozó jogszabályok hatékony végrehajtásáról és a jogszabályok megsértőivel szemben a megfelelő szankciók alkalmazásáról; |
| --- | --- |

35.

felszólítja a kormányokat és valamennyi érintett szereplőt, hogy gondoskodjanak a nemek szerinti szelekcióra vonatkozó jogszabályok hatékony végrehajtásáról és a jogszabályok megsértőivel szemben a megfelelő szankciók alkalmazásáról;

| 36. | felszólítja a Bizottságot a más nemzetközi szervezetekkel és szervekkel – például az ENSZ-szel, a WHO-val, az UNICEF-fel, az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatalával, az ENSZ Népesedési Alapjával és az ENSZ Nőkkel – való együttműködés megerősítésére annak érdekében, hogy valamennyi országban kezeljék a nemek szerinti szelektív gyakorlatokat és leküzdjék azok kiváltó okait, valamint hogy hálózatokat építsenek ki a kormányokkal, a parlamentekkel, a különböző szereplőkkel, a médiával, a nem kormányzati szervezetekkel, a nőügyi szervezetekkel és más közösségi szervekkel, ezáltal növelve a gendercídiummal és megelőzési módjaival kapcsolatos figyelemfelhívást; |
| --- | --- |

36.

felszólítja a Bizottságot a más nemzetközi szervezetekkel és szervekkel – például az ENSZ-szel, a WHO-val, az UNICEF-fel, az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatalával, az ENSZ Népesedési Alapjával és az ENSZ Nőkkel – való együttműködés megerősítésére annak érdekében, hogy valamennyi országban kezeljék a nemek szerinti szelektív gyakorlatokat és leküzdjék azok kiváltó okait, valamint hogy hálózatokat építsenek ki a kormányokkal, a parlamentekkel, a különböző szereplőkkel, a médiával, a nem kormányzati szervezetekkel, a nőügyi szervezetekkel és más közösségi szervekkel, ezáltal növelve a gendercídiummal és megelőzési módjaival kapcsolatos figyelemfelhívást;

| 37. | felszólítja a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy működjön együtt a fent említett nemzetközi szervezetekkel annak érdekében, hogy valamennyi országban kezeljék a nemek szerinti szelektív gyakorlatokat és leküzdjék azok kiváltó okait, valamint hogy építsenek ki hálózatokat a kormányokkal, a parlamentekkel, a különböző szereplőkkel, a médiával, a nem kormányzati szervezetekkel, a nőügyi szervezetekkel és más közösségi szervekkel, ezáltal növelve a gendercídiummal és megelőzési módjaival kapcsolatos figyelemfelhívást; |
| --- | --- |

37.

felszólítja a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy működjön együtt a fent említett nemzetközi szervezetekkel annak érdekében, hogy valamennyi országban kezeljék a nemek szerinti szelektív gyakorlatokat és leküzdjék azok kiváltó okait, valamint hogy építsenek ki hálózatokat a kormányokkal, a parlamentekkel, a különböző szereplőkkel, a médiával, a nem kormányzati szervezetekkel, a nőügyi szervezetekkel és más közösségi szervekkel, ezáltal növelve a gendercídiummal és megelőzési módjaival kapcsolatos figyelemfelhívást;

| 38. | felszólítja a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy a humanitárius segélycsomagok tárgyalásakor kezeljék prioritásként a gendercídiumot mint olyan kérdést, amelyet az érintett harmadik országoknak meg kell oldaniuk, és írják elő e harmadik országoknak, hogy vállaljanak kötelezettséget a gendercídium prioritással rendelkező kérdésként való kezelése és a mellett, hogy fokozzák a kérdéssel kapcsolatos tájékozottságot, valamint törekednek a jelenség megelőzésére; |
| --- | --- |

38.

felszólítja a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy a humanitárius segélycsomagok tárgyalásakor kezeljék prioritásként a gendercídiumot mint olyan kérdést, amelyet az érintett harmadik országoknak meg kell oldaniuk, és írják elő e harmadik országoknak, hogy vállaljanak kötelezettséget a gendercídium prioritással rendelkező kérdésként való kezelése és a mellett, hogy fokozzák a kérdéssel kapcsolatos tájékozottságot, valamint törekednek a jelenség megelőzésére;

| 39. | kéri az Európai Uniót és partnerországait, hogy fejlesztési együttműködés által segítsék a születéskori nemi arányok nyomon követését és az ezzel kapcsolatos adatgyűjtést, valamint azonnal intézkedjenek a lehetséges egyensúlyhiány kezelése érdekében; hasonlóképpen hangsúlyozza, hogy a nemzetközi kereskedelmi és együttműködési megállapodásokhoz nemi alapú diszkriminációra vonatkozó emberi jogi záradékot kell csatolni; |
| --- | --- |

39.

kéri az Európai Uniót és partnerországait, hogy fejlesztési együttműködés által segítsék a születéskori nemi arányok nyomon követését és az ezzel kapcsolatos adatgyűjtést, valamint azonnal intézkedjenek a lehetséges egyensúlyhiány kezelése érdekében; hasonlóképpen hangsúlyozza, hogy a nemzetközi kereskedelmi és együttműködési megállapodásokhoz nemi alapú diszkriminációra vonatkozó emberi jogi záradékot kell csatolni;

| 40. | felszólítja az Európai Uniót, hogy biztosítsa az emberi jogokat is felölelő, jogokon alapuló megközelítést, és hogy összpontosítson erőteljesen a nők képességeinek kibontakoztatására és előmozdítására, valamint a nők és lányok jogainak tiszteletben tartására és érvényesítésére, ideértve a szexualitáshoz és a reprodukcióhoz fűződő jogaikat és a nemek közötti egyenlőséget is, amelyek mind előfeltételei – a 2015 utáni időszakra szóló fejlesztési politikai menetrend egyik kiemelt kérdéseként számon tartott – gendercídium leküzdésének; |
| --- | --- |

40.

felszólítja az Európai Uniót, hogy biztosítsa az emberi jogokat is felölelő, jogokon alapuló megközelítést, és hogy összpontosítson erőteljesen a nők képességeinek kibontakoztatására és előmozdítására, valamint a nők és lányok jogainak tiszteletben tartására és érvényesítésére, ideértve a szexualitáshoz és a reprodukcióhoz fűződő jogaikat és a nemek közötti egyenlőséget is, amelyek mind előfeltételei – a 2015 utáni időszakra szóló fejlesztési politikai menetrend egyik kiemelt kérdéseként számon tartott – gendercídium leküzdésének;

| 41. | hangsúlyozza, hogy a kairói nemzetközi népesedési és fejlesztési konferencia szexuális és reproduktív egészségügyi kérdésekben erőszak vagy kényszer alkalmazásának tilalmát kifejezetten kimondó rendelkezéseinek, valamint a jogilag kötelező érvényű nemzetközi emberi jogi normák, a közösségi vívmányok és a vonatkozó uniós szakpolitikák hatásköreinek végrehajtása során nem adható uniós támogatás olyan hatóság, szervezet vagy program számára, amely emberi jogi visszaéléseket – így például kényszerabortuszt, a nők vagy a férfiak kényszersterilizációját, a magzat nemének meghatározását követő, születés előtti nemválasztást vagy csecsemőgyilkosságot – is magában foglaló programok irányításában vesz részt, vagy ilyen programok irányítását támogatja; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy a kairói nemzetközi népesedési és fejlesztési konferencia szexuális és reproduktív egészségügyi kérdésekben erőszak vagy kényszer alkalmazásának tilalmát kifejezetten kimondó rendelkezéseinek, valamint a jogilag kötelező érvényű nemzetközi emberi jogi normák, a közösségi vívmányok és a vonatkozó uniós szakpolitikák hatásköreinek végrehajtása során nem adható uniós támogatás olyan hatóság, szervezet vagy program számára, amely emberi jogi visszaéléseket – így például kényszerabortuszt, a nők vagy a férfiak kényszersterilizációját, a magzat nemének meghatározását követő, születés előtti nemválasztást vagy csecsemőgyilkosságot – is magában foglaló programok irányításában vesz részt, vagy ilyen programok irányítását támogatja;

| 42. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

42.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak.

---

(1)  HL C 59., 2001.2.23., 258. o.

(2)  HL C 320. E, 2005.12.15., 247. o.

(3)  HL C 348. E, 2010.12.21., 11. o.

(4)  HL C 66. E, 2009.3.20., 57. o.

(5)  HL C 169. E, 2012.6.15., 81. o.

(6)  Elfogadott szövegek: P7_TA(2012)0503.

(7)  HL C 227. E, 2008.9.4., 140. o.

(8)  2007. október 11-én az Európai Parlament „az asszonygyilkosságokról (feminicídiumokról) Közép-Amerikában és Mexikóban és az Európai Unió (EU) szerepéről az e jelenség elleni küzdelemben” címmel állásfoglalást fogadott el. A Parlament az emberi jogok helyzetéről szóló, 2010. decemberben elfogadott éves jelentésében ismételten elítélte a feminicídiumot. A feminicídium szintén szerepel az Európai Unió nők elleni erőszakról szóló iránymutatásaiban, amelyet 2008. decemberben fogadott el a Tanács. Az uniós elnökség 2009. áprilisban közzétett nyilatkozatában üdvözölte, hogy megkezdődött az IACtHR pere, 2010. júniusban pedig Catherine Ashton, az Unió főképviselője az Unió nevében nyilatkozatot adott ki, amelyben mély aggodalmát fejezte ki a Latin-Amerikában tapasztalható feminicídium miatt, elítélve a nemi alapú erőszakot és a femicídium szörnyű bűncselekményét, valamint üdvözölte az IACtHR ítéletét.

(9)  Amartya Sen, More Than 100 Million Women Are Missing (Több mint 100 millió hiányzó nő), The New York Review of Books, Vol. 37, No. 20, (1990. december 20.), http://www.nybooks.com/articles/3408

(10)  Az Egyesült Nemzetek Szervezetének tájékoztatója: Nemzetközi Nőnap 2007, elérhető a következő oldalon: http://www.un.org/events/women/iwd/2007/factsfigures.shtml

(11)  A nemek közötti születéskori arány szerinti világtérkép, http://en.worldstat.info/World/List_of_countries_by_Sex_ratio_at_birth

(12)  http://en.worldstat.info/World/List_of_countries_by_Sex_ratio_at_birth

(13)  Az ENSZ Népesedési Alapja, Report of the International Workshop on Skewed Sex Ratios at Birth: Addressing the Issue and the Way Forward (A nemek közötti torzult születéskori arányokkal foglalkozó nemzetközi műhelytalálkozó: a probléma kezelése és az előremutató út), 2011. október.

---

| 19.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/29

---

P7_TA(2013)0401

A költségvetési megszorítások regionális és helyi hatóságokra kifejtett hatásai, tekintettel az uniós strukturális alapok kiadásaira a tagállamokban

Az Európai Parlament 2013. október 8-i állásfoglalása a költségvetési megszorítások regionális és helyi hatóságokra kifejtett hatásáról, tekintettel az uniós strukturális alapok kiadásaira a tagállamokban (2013/2042(INI))

(2016/C 181/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a 2012. június 28-i és 29-i Európai Tanács következtetéseire (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. június 28-i és 29-i Európai Tanács következtetéseire (1),

| — | tekintettel a 2013. március 14-i és 15-i Európai Tanács következtetéseire (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. március 14-i és 15-i Európai Tanács következtetéseire (2),

| — | tekintettel a jövőbeni kohéziós politikáról és a többéves pénzügyi keretről szóló, folyamatban lévő intézményközi tárgyalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a jövőbeni kohéziós politikáról és a többéves pénzügyi keretről szóló, folyamatban lévő intézményközi tárgyalásokra,

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel az Európai Tanács, az Európai Bizottság, az Európai Központi Bank és az eurócsoport elnökeinek „A valódi Gazdasági és Monetáris Unió felé” című jelentésére vonatkozó, Bizottsághoz intézett ajánlásokkal ellátott, 2012. november 20-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács, az Európai Bizottság, az Európai Központi Bank és az eurócsoport elnökeinek „A valódi Gazdasági és Monetáris Unió felé” című jelentésére vonatkozó, Bizottsághoz intézett ajánlásokkal ellátott, 2012. november 20-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel „Az Európai városfejlesztési menetrend és jövője a kohéziós politikában” című 2011. június 23-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai városfejlesztési menetrend és jövője a kohéziós politikában” című 2011. június 23-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az előzetes költségvetési tervek monitoringjára és értékelésére, valamint az euróövezeti tagállamok túlzott hiánya megszüntetésének biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2013. március 12-i álláspontjára (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az előzetes költségvetési tervek monitoringjára és értékelésére, valamint az euróövezeti tagállamok túlzott hiánya megszüntetésének biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2013. március 12-i álláspontjára (5),

| — | tekintettel a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euróövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2013. március 12-i álláspontjára (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euróövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2013. március 12-i álláspontjára (6),

| — | tekintettel az kohéziós politikáról szóló 2009. március 11-i állásfoglalására: Reálgazdasági beruházások (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az kohéziós politikáról szóló 2009. március 11-i állásfoglalására: Reálgazdasági beruházások (7),

| — | tekintettel az Európai Tanács többéves pénzügyi keretre vonatkozó, 2013. február 7–8-i következtetéseiről szóló, 2013. március 13-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács többéves pénzügyi keretre vonatkozó, 2013. február 7–8-i következtetéseiről szóló, 2013. március 13-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága „Szinergiák a magánberuházások és a közfinanszírozás között helyi és regionális szinten – partnerségek a gazdasági növekedés és a prosperitás érdekében” című, 2013. március 6-i véleménytervezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága „Szinergiák a magánberuházások és a közfinanszírozás között helyi és regionális szinten – partnerségek a gazdasági növekedés és a prosperitás érdekében” című, 2013. március 6-i véleménytervezetére,

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága „Nagyobb szinergiák kialakítása az uniós, nemzeti és szubnacionális költségvetések között” című, 2013. február 1-jei véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága „Nagyobb szinergiák kialakítása az uniós, nemzeti és szubnacionális költségvetések között” című, 2013. február 1-jei véleményére,

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának „A költségvetési megszorítások helyi pénzügyekre és beruházásra gyakorolt hatása” című, 2012. évi tájékoztató feljegyzésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának „A költségvetési megszorítások helyi pénzügyekre és beruházásra gyakorolt hatása” című, 2012. évi tájékoztató feljegyzésére,

| — | tekintettel az Európai Beruházási Banknak „A 2008–2009. évi recesszió hatása az Európai Unión belüli regionális konvergenciára” című, 2012. december 14-i feljegyzésére (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Beruházási Banknak „A 2008–2009. évi recesszió hatása az Európai Unión belüli regionális konvergenciára” című, 2012. december 14-i feljegyzésére (9),

| — | tekintettel az Európai Bizottság által kiadott „Occasional Papers” 2012. decemberi, „The Quality of Public Expenditures in the EU” (A közkiadások minősége az EU-ban) címmel megjelent számára (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság által kiadott „Occasional Papers” 2012. decemberi, „The Quality of Public Expenditures in the EU” (A közkiadások minősége az EU-ban) címmel megjelent számára (10),

| — | tekintettel a Nemzetközi Valutaalap 2012 októberében kiadott „Világgazdasági kilátások” című jelentésére; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Valutaalap 2012 októberében kiadott „Világgazdasági kilátások” című jelentésére;

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményeire (A7-0269/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményeire (A7-0269/2013),

| A. | mivel a globális gazdasági és pénzügyi válság az Európai Unióban meggyengítette a társadalmi, gazdasági és területi kohéziót, magasabb munkanélküliséget és alacsonyabb GDP-t eredményezett, valamint növelte a regionális különbségeket és a költségvetési hiányt nemzeti, regionális és helyi szinten egyaránt; |
| --- | --- |

A.

mivel a globális gazdasági és pénzügyi válság az Európai Unióban meggyengítette a társadalmi, gazdasági és területi kohéziót, magasabb munkanélküliséget és alacsonyabb GDP-t eredményezett, valamint növelte a regionális különbségeket és a költségvetési hiányt nemzeti, regionális és helyi szinten egyaránt;

| B. | mivel a válság a különböző uniós régiókban igen eltérő súlyossággal és időpontokban következett be, és kihangsúlyozta a már fennálló strukturális hiányosságokat, erőteljesen visszavetette a GDP növekedését, rekordszintű munkanélküliségi rátákhoz és a legveszélyeztetettebb társadalmi rétegek jelentős elszegényedéséhez vezetett, továbbá az üzleti környezet romlását és a fogyasztói bizalom csökkenését idézte elő; |
| --- | --- |

B.

mivel a válság a különböző uniós régiókban igen eltérő súlyossággal és időpontokban következett be, és kihangsúlyozta a már fennálló strukturális hiányosságokat, erőteljesen visszavetette a GDP növekedését, rekordszintű munkanélküliségi rátákhoz és a legveszélyeztetettebb társadalmi rétegek jelentős elszegényedéséhez vezetett, továbbá az üzleti környezet romlását és a fogyasztói bizalom csökkenését idézte elő;

| C. | mivel a bankok és a pénzügyi piacok a szuverén és a nemzeti szint alatti kormányok hitelképességének romlását érzékelték, ezért egyre kevésbé voltak hajlandók hitelezni; |
| --- | --- |

C.

mivel a bankok és a pénzügyi piacok a szuverén és a nemzeti szint alatti kormányok hitelképességének romlását érzékelték, ezért egyre kevésbé voltak hajlandók hitelezni;

| D. | mivel a költségvetési paktum nem bizonyult alkalmasnak a válság kihívásainak megválaszolására, és a legéletképesebb megoldásként egy növekedési paktumot helyeztek kilátásba, amelynek köszönhetően közösségi szinten jelentős beruházásokra kerülhet sor, mivel abban a kérdésben jelenleg egyetértés van, hogy a pénzügyi szigor és a költségvetési megszorítások beruházások nélkül nem lendítik fel a gazdaságot, és nem biztosítanak a munkahelyteremtésnek és a gazdasági növekedésnek kedvező körülményeket; |
| --- | --- |

D.

mivel a költségvetési paktum nem bizonyult alkalmasnak a válság kihívásainak megválaszolására, és a legéletképesebb megoldásként egy növekedési paktumot helyeztek kilátásba, amelynek köszönhetően közösségi szinten jelentős beruházásokra kerülhet sor, mivel abban a kérdésben jelenleg egyetértés van, hogy a pénzügyi szigor és a költségvetési megszorítások beruházások nélkül nem lendítik fel a gazdaságot, és nem biztosítanak a munkahelyteremtésnek és a gazdasági növekedésnek kedvező körülményeket;

| E. | mivel az európai strukturális és beruházási alapok célja, hogy a regionális különbségek csökkentésével, a konvergencia előmozdításával és a fejlődés, a foglalkoztatás és a társadalmi előrehaladás termelő beruházások általi ösztönzésével növeljék a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót az Európai Unióban; |
| --- | --- |

E.

mivel az európai strukturális és beruházási alapok célja, hogy a regionális különbségek csökkentésével, a konvergencia előmozdításával és a fejlődés, a foglalkoztatás és a társadalmi előrehaladás termelő beruházások általi ösztönzésével növeljék a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót az Európai Unióban;

| F. | mivel az európai strukturális és beruházási alapok egyaránt olyan kiadások, amelyeket az intelligens, inkluzív és fenntartható növekedés és a versenyképesség támogatására irányoztak elő, így pozitívan befolyásolják a GDP-arányos államadósságot; |
| --- | --- |

F.

mivel az európai strukturális és beruházási alapok egyaránt olyan kiadások, amelyeket az intelligens, inkluzív és fenntartható növekedés és a versenyképesség támogatására irányoztak elő, így pozitívan befolyásolják a GDP-arányos államadósságot;

| G. | mivel az államadósság-válság által kiváltott, egész Európát érintő államháztartás-összeomlás nyomán széles körben kellett megszorító politikákat alkalmazni; mivel e politikák rendkívül káros hatással voltak a helyi pénzügyekre, számos költségvetési tétel csökkenését vagy mérséklését okozták, és súlyosan veszélyeztették a nemzeti, regionális és helyi hatóságok képességét a termelő beruházások finanszírozására és társfinanszírozására; |
| --- | --- |

G.

mivel az államadósság-válság által kiváltott, egész Európát érintő államháztartás-összeomlás nyomán széles körben kellett megszorító politikákat alkalmazni; mivel e politikák rendkívül káros hatással voltak a helyi pénzügyekre, számos költségvetési tétel csökkenését vagy mérséklését okozták, és súlyosan veszélyeztették a nemzeti, regionális és helyi hatóságok képességét a termelő beruházások finanszírozására és társfinanszírozására;

| H. | mivel csak néhány állam folytatta a helyi beruházások támogatását, míg az államadósság-válság által sújtott többi ország úgy döntött, hogy befagyasztja vagy csökkenti a helyi hatóságoknak nyújtott beruházási támogatást, és egyre inkább központosításhoz és olyan belső stabilitási szabályok bevezetéséhez folyamodik, amelyek erőteljesen visszafogják a beruházásokat; |
| --- | --- |

H.

mivel csak néhány állam folytatta a helyi beruházások támogatását, míg az államadósság-válság által sújtott többi ország úgy döntött, hogy befagyasztja vagy csökkenti a helyi hatóságoknak nyújtott beruházási támogatást, és egyre inkább központosításhoz és olyan belső stabilitási szabályok bevezetéséhez folyamodik, amelyek erőteljesen visszafogják a beruházásokat;

| I. | mivel a fontosabb területeken és ágazatokban végrehajtott jelentős költségvetési megszorítások jelentik az egyik legfontosabb problémát, amellyel a helyi és regionális hatóságok jelenleg szembesülnek; |
| --- | --- |

I.

mivel a fontosabb területeken és ágazatokban végrehajtott jelentős költségvetési megszorítások jelentik az egyik legfontosabb problémát, amellyel a helyi és regionális hatóságok jelenleg szembesülnek;

| J. | mivel a nemzeti szint alatti kormányok kulcsszerepet játszanak a regionális fejlődésben: a közberuházások 60 %-át és a gazdasági célú konszolidált kormányzati kiadások 38 %-át képviselik, ami magában foglalja a regionális fejlődésre befolyást gyakorló kiadások, így a kereskedelmi és munkaügyekkel, a mezőgazdasággal, a közlekedéssel vagy a kutatással és fejlesztéssel kapcsolatos kiadások nagy részét; |
| --- | --- |

J.

mivel a nemzeti szint alatti kormányok kulcsszerepet játszanak a regionális fejlődésben: a közberuházások 60 %-át és a gazdasági célú konszolidált kormányzati kiadások 38 %-át képviselik, ami magában foglalja a regionális fejlődésre befolyást gyakorló kiadások, így a kereskedelmi és munkaügyekkel, a mezőgazdasággal, a közlekedéssel vagy a kutatással és fejlesztéssel kapcsolatos kiadások nagy részét;

| K. | mivel a beruházás az Unió országainak kétharmadában kiigazítási tényezőként működött, ami részben a válság leküzdésére 2009-ben kifejtett erőfeszítéseknek tudható be; mivel 2010-hez képest 2011-ben a közvetlen beruházások 17 tagállamban, köztük 10 országban (Ausztriában, Lettországban, a Cseh Köztársaságban, Szlovákiában, Bulgáriában, Görögországban, Portugáliában, Magyarországon és Spanyolországban) több mint 10 %-kal visszaestek; mivel a beruházások 2010-ben kezdődött visszaesése (a központi kormányzatok által nyújtott beruházási támogatások -8,7 %-kal zuhantak) tovább tart, és úgy tűnik, hogy egy negatív spirálban folytatódik; |
| --- | --- |

K.

mivel a beruházás az Unió országainak kétharmadában kiigazítási tényezőként működött, ami részben a válság leküzdésére 2009-ben kifejtett erőfeszítéseknek tudható be; mivel 2010-hez képest 2011-ben a közvetlen beruházások 17 tagállamban, köztük 10 országban (Ausztriában, Lettországban, a Cseh Köztársaságban, Szlovákiában, Bulgáriában, Görögországban, Portugáliában, Magyarországon és Spanyolországban) több mint 10 %-kal visszaestek; mivel a beruházások 2010-ben kezdődött visszaesése (a központi kormányzatok által nyújtott beruházási támogatások -8,7 %-kal zuhantak) tovább tart, és úgy tűnik, hogy egy negatív spirálban folytatódik;

| L. | mivel a nemzeti szint alatti kormányok eladósodottsági szintje jóval a nemzeti szereplők eladósodottsági szintje alatt van; |
| --- | --- |

L.

mivel a nemzeti szint alatti kormányok eladósodottsági szintje jóval a nemzeti szereplők eladósodottsági szintje alatt van;

| M. | mivel a nemzeti szint alatti hatóságok kötelesek részt venni a konszolidációs erőfeszítésekben és csökkenteni hiányukat és adósságukat, miközben a pénzügyileg gyengébb, nemzeti szint alatti kormányok számára romlottak a hitelfeltételek; |
| --- | --- |

M.

mivel a nemzeti szint alatti hatóságok kötelesek részt venni a konszolidációs erőfeszítésekben és csökkenteni hiányukat és adósságukat, miközben a pénzügyileg gyengébb, nemzeti szint alatti kormányok számára romlottak a hitelfeltételek;

| N. | mivel a közberuházások kulcsszerepet játszanak a társadalmi befogadásban, és az Unió gazdaságának számos létfontosságú szektorában – így a munkaerőpiacon, az infrastruktúra, a kutatás és az innováció területén, valamint a kkv-k vonatkozásában –, alapvető szükség van a beruházásokra; |
| --- | --- |

N.

mivel a közberuházások kulcsszerepet játszanak a társadalmi befogadásban, és az Unió gazdaságának számos létfontosságú szektorában – így a munkaerőpiacon, az infrastruktúra, a kutatás és az innováció területén, valamint a kkv-k vonatkozásában –, alapvető szükség van a beruházásokra;

| O. | mivel a konvergencia a 2000 és 2007 között tapasztalt erősödést követően a recesszió idején jelentősen lelassult az Unióban; mivel a leginkább érintett régiók azok voltak, amelyekben nem fenntartható és spekulatív beruházásokat hajtottak végre, illetve azok, amelyek erős exportorientált feldolgozó ágazatokkal rendelkeztek; |
| --- | --- |

O.

mivel a konvergencia a 2000 és 2007 között tapasztalt erősödést követően a recesszió idején jelentősen lelassult az Unióban; mivel a leginkább érintett régiók azok voltak, amelyekben nem fenntartható és spekulatív beruházásokat hajtottak végre, illetve azok, amelyek erős exportorientált feldolgozó ágazatokkal rendelkeztek;

| P. | mivel az EU strukturális alapjainak felhasználási mechanizmusa értelmében a Bizottság a tagállamok által már megfinanszírozott kiadásokat igazoló nyilatkozatok alapján csak visszatéríteni tudja az időközi kifizetéseket. |
| --- | --- |

P.

mivel az EU strukturális alapjainak felhasználási mechanizmusa értelmében a Bizottság a tagállamok által már megfinanszírozott kiadásokat igazoló nyilatkozatok alapján csak visszatéríteni tudja az időközi kifizetéseket.

| Q. | mivel az EU-27-re és a 2007–2013 közötti programozási időszakra vonatkozó strukturális alapok állami társfinanszírozása kb. 132 milliárd eurót teszi ki, és mivel ezen összeg megléte elengedhetetlen feltétele az Alapok szabályos felhasználásának és a befektetések minőségének, növelve az uniós Alapok felhasználásában vállalt önrészt és felelősséget; |
| --- | --- |

Q.

mivel az EU-27-re és a 2007–2013 közötti programozási időszakra vonatkozó strukturális alapok állami társfinanszírozása kb. 132 milliárd eurót teszi ki, és mivel ezen összeg megléte elengedhetetlen feltétele az Alapok szabályos felhasználásának és a befektetések minőségének, növelve az uniós Alapok felhasználásában vállalt önrészt és felelősséget;

| R. | mivel a Stabilitási és Növekedési Paktum rugalmatlan alkalmazása veszélyeztetheti a kohéziós politika által támogatott programok állami társfinanszírozását, és ily módon csökkentheti a kohéziós politikának a versenyképesség javításához és a jelenlegi válság leküzdéséhez való hozzájárulását; |
| --- | --- |

R.

mivel a Stabilitási és Növekedési Paktum rugalmatlan alkalmazása veszélyeztetheti a kohéziós politika által támogatott programok állami társfinanszírozását, és ily módon csökkentheti a kohéziós politikának a versenyképesség javításához és a jelenlegi válság leküzdéséhez való hozzájárulását;

Általános megállapítások

| 1. | mély aggodalommal állapítja meg, hogy az Unióban – sőt még a tagállamokon és régiókon belül is – ma nyilvánvalóan nőnek a regionális különbségek, számos, viszonylag szegény régió van az új tagállamokban és Dél-Európában, a gazdag régiók többsége pedig Közép- és Észak-Európában található; hangsúlyozza ezzel összefüggésben az EU kohéziós politikájának kulcsfontosságú szerepét, mivel az a konvergencia és az EU fenntartható fejlődése szempontjából a legfontosabb beruházási eszközt jelenti; |
| --- | --- |

1.

mély aggodalommal állapítja meg, hogy az Unióban – sőt még a tagállamokon és régiókon belül is – ma nyilvánvalóan nőnek a regionális különbségek, számos, viszonylag szegény régió van az új tagállamokban és Dél-Európában, a gazdag régiók többsége pedig Közép- és Észak-Európában található; hangsúlyozza ezzel összefüggésben az EU kohéziós politikájának kulcsfontosságú szerepét, mivel az a konvergencia és az EU fenntartható fejlődése szempontjából a legfontosabb beruházási eszközt jelenti;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a helyi gazdaság kiemelkedő jelentőségű fellendítő tényező a közösségek számára, és ez fontos a jelenlegi válsághelyzetben; ezzel összefüggésben kiemeli a szociális gazdaságnak a társadalmi kohézió helyi szinten történő javítására gyakorolt gazdasági és társadalmi hatásait; felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsanak finanszírozási lehetőségeket a szociális gazdaság számára a 2014–2020 közötti időszakra szóló strukturális alapokon keresztül; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a helyi gazdaság kiemelkedő jelentőségű fellendítő tényező a közösségek számára, és ez fontos a jelenlegi válsághelyzetben; ezzel összefüggésben kiemeli a szociális gazdaságnak a társadalmi kohézió helyi szinten történő javítására gyakorolt gazdasági és társadalmi hatásait; felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsanak finanszírozási lehetőségeket a szociális gazdaság számára a 2014–2020 közötti időszakra szóló strukturális alapokon keresztül;

| 3. | ismételten hangsúlyozza a kohéziós politika mint fő beruházási eszköz jelentőségét, amely központi szerepet játszik a válság elleni küzdelemben, az egyenlőtlenségek csökkentésében és abban, hogy az Uniót és régióit a fenntartható növekedés útjára állítsa; hangsúlyozza, hogy az Európai Szociális Alap (ESZA) különleges szerepet tölt be a szociális beruházás támogatásában és az Európa 2020 stratégia végrehajtásában, különösen a magas szintű fenntartható foglalkoztatáshoz és termelékenységhez való hozzájárulása, valamint ezzel egyidejűleg a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni eredményes küzdelem és a társadalmi kohézió erősítése révén; hangsúlyozza ezért, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló tárgyalások során elegendő költségvetési forrást kell biztosítani a strukturális és beruházási alapok számára, és felhívja a figyelmet különösen arra, hogy számos területen – foglalkoztatás, innováció, fenntartható fejlődés, karbonszegény gazdaság és a kkv-k támogatása – ezek az alapok biztosítják a beruházások nagy részét; |
| --- | --- |

3.

ismételten hangsúlyozza a kohéziós politika mint fő beruházási eszköz jelentőségét, amely központi szerepet játszik a válság elleni küzdelemben, az egyenlőtlenségek csökkentésében és abban, hogy az Uniót és régióit a fenntartható növekedés útjára állítsa; hangsúlyozza, hogy az Európai Szociális Alap (ESZA) különleges szerepet tölt be a szociális beruházás támogatásában és az Európa 2020 stratégia végrehajtásában, különösen a magas szintű fenntartható foglalkoztatáshoz és termelékenységhez való hozzájárulása, valamint ezzel egyidejűleg a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni eredményes küzdelem és a társadalmi kohézió erősítése révén; hangsúlyozza ezért, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló tárgyalások során elegendő költségvetési forrást kell biztosítani a strukturális és beruházási alapok számára, és felhívja a figyelmet különösen arra, hogy számos területen – foglalkoztatás, innováció, fenntartható fejlődés, karbonszegény gazdaság és a kkv-k támogatása – ezek az alapok biztosítják a beruházások nagy részét;

| 4. | rámutat arra, hogy a kohéziós politika ellenállónak bizonyult a válsággal szemben azáltal, hogy programjait és finanszírozási eszközeit az adott helyzethez igazította, és így nagyobb rugalmasságot biztosított és döntő hozzájárulást nyújtott azokon a területeken, ahol a gazdaság korszerűsítéséhez, a versenyképesség javításához és a földrajzi különbségek csökkentéséhez beruházásokra van szükség; |
| --- | --- |

4.

rámutat arra, hogy a kohéziós politika ellenállónak bizonyult a válsággal szemben azáltal, hogy programjait és finanszírozási eszközeit az adott helyzethez igazította, és így nagyobb rugalmasságot biztosított és döntő hozzájárulást nyújtott azokon a területeken, ahol a gazdaság korszerűsítéséhez, a versenyképesség javításához és a földrajzi különbségek csökkentéséhez beruházásokra van szükség;

Az uniós régiók finanszírozási kapacitása és a regionális, nemzeti és uniós szint közötti szinergiák

| 5. | kiemeli a számos nemzeti szint alatti hatóság szerepét a költségvetés kiegyensúlyozásában, amit azáltal biztosítanak, hogy szinten tartják a beruházásokat, társfinanszírozást nyújtanak az új projektekhez és ösztönző hatást gyakorolnak a magánberuházásokra, különösen, ha ezek szintje alacsony; hangsúlyozza, hogy recesszió és gyenge növekedés idején a növekedési potenciál fenntartása érdekében létfontosságú a fenntartható közbeszerzés, továbbá a finanszírozási és társfinanszírozási, valamint a beruházások iránti kötelezettségvállalások megtételére való kapacitás; |
| --- | --- |

5.

kiemeli a számos nemzeti szint alatti hatóság szerepét a költségvetés kiegyensúlyozásában, amit azáltal biztosítanak, hogy szinten tartják a beruházásokat, társfinanszírozást nyújtanak az új projektekhez és ösztönző hatást gyakorolnak a magánberuházásokra, különösen, ha ezek szintje alacsony; hangsúlyozza, hogy recesszió és gyenge növekedés idején a növekedési potenciál fenntartása érdekében létfontosságú a fenntartható közbeszerzés, továbbá a finanszírozási és társfinanszírozási, valamint a beruházások iránti kötelezettségvállalások megtételére való kapacitás;

| 6. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az elhúzódó megszorító intézkedések és a 2011-ben és 2012-ben végrehajtott, az állami költségvetésekre fokozott nyomást gyakorló és azokat visszafogó szigorú gazdasági kormányzás csökkenthetik az Európa 2020 stratégia megvalósítását szolgáló helyi politikák mozgásterét; |
| --- | --- |

6.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az elhúzódó megszorító intézkedések és a 2011-ben és 2012-ben végrehajtott, az állami költségvetésekre fokozott nyomást gyakorló és azokat visszafogó szigorú gazdasági kormányzás csökkenthetik az Európa 2020 stratégia megvalósítását szolgáló helyi politikák mozgásterét;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a különösen a regionális és helyi szinten fenntartható növekedés ösztönzését, a társadalmi kirekesztés leküzdését és a társadalmi szövet megújítását, a megfelelő egészségügyi és szociális szolgáltatások nyújtását és a munkahelyek megőrzését célzó közberuházási programok és projektek biztosítása érdekében helyre kell állítani és javítani kell a nemzeti szint alatti szint finanszírozási kapacitását és megfelelő technikai támogatást kell nyújtani, különösen a helyi szinten vezetett összetett közös projektek végrehajtása révén; fenntartja, hogy a legkülső régiók számára elkülönített egyedi kiegészítő források nem képezhetik tematikus koncentráció tárgyát, és azokat a legkülső régiókra háruló, az EUMSZ 349. cikkében említett jellemzőkkel és korlátokkal kapcsolatos többletköltségek ellensúlyozására kell használni; megjegyzi továbbá, hogy az egyedi kiegészítő forrást fel lehet használni a legkülső régiókban a közszolgáltatási kötelezettségeket és szerződéseket fedező működési támogatások és kiadások finanszírozásának a segítésére is; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a különösen a regionális és helyi szinten fenntartható növekedés ösztönzését, a társadalmi kirekesztés leküzdését és a társadalmi szövet megújítását, a megfelelő egészségügyi és szociális szolgáltatások nyújtását és a munkahelyek megőrzését célzó közberuházási programok és projektek biztosítása érdekében helyre kell állítani és javítani kell a nemzeti szint alatti szint finanszírozási kapacitását és megfelelő technikai támogatást kell nyújtani, különösen a helyi szinten vezetett összetett közös projektek végrehajtása révén; fenntartja, hogy a legkülső régiók számára elkülönített egyedi kiegészítő források nem képezhetik tematikus koncentráció tárgyát, és azokat a legkülső régiókra háruló, az EUMSZ 349. cikkében említett jellemzőkkel és korlátokkal kapcsolatos többletköltségek ellensúlyozására kell használni; megjegyzi továbbá, hogy az egyedi kiegészítő forrást fel lehet használni a legkülső régiókban a közszolgáltatási kötelezettségeket és szerződéseket fedező működési támogatások és kiadások finanszírozásának a segítésére is;

| 8. | hangsúlyozza, hogy tovább kell erősíteni a regionális és helyi hatóságok közigazgatási kapacitását, és további erőfeszítéseket kell tenni a bürokrácia csökkentésére, ami kedvezményezettként e hatóságokat is negatívan érinti, és csökkenti kapacitásukat az Unió által finanszírozott projektek végrehajtására; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy tovább kell erősíteni a regionális és helyi hatóságok közigazgatási kapacitását, és további erőfeszítéseket kell tenni a bürokrácia csökkentésére, ami kedvezményezettként e hatóságokat is negatívan érinti, és csökkenti kapacitásukat az Unió által finanszírozott projektek végrehajtására;

| 9. | kéri az intézményeket, hogy tökéletesítsék a meglévő rendelkezéseket annak érdekében, hogy a pénzügyi válság által különösen sújtott egyes tagállamok régiói tovább fejleszthessék a strukturális és kohéziós alapok felhasználására való képességüket, és megelőzzék a kötelezettségvállalások várhatóan hatalmas mértékű visszavonását; |
| --- | --- |

9.

kéri az intézményeket, hogy tökéletesítsék a meglévő rendelkezéseket annak érdekében, hogy a pénzügyi válság által különösen sújtott egyes tagállamok régiói tovább fejleszthessék a strukturális és kohéziós alapok felhasználására való képességüket, és megelőzzék a kötelezettségvállalások várhatóan hatalmas mértékű visszavonását;

| 10. | a szabályok további egyszerűsítésére és nagyobb rugalmasságra szólít fel a strukturális alapok tervezésében és kezelésében, lehetővé téve a projektek jobb végrehajtását és a szociális kihívásokra és fenyegetésekre adott gyorsabb és megfelelőbb válaszokat; |
| --- | --- |

10.

a szabályok további egyszerűsítésére és nagyobb rugalmasságra szólít fel a strukturális alapok tervezésében és kezelésében, lehetővé téve a projektek jobb végrehajtását és a szociális kihívásokra és fenyegetésekre adott gyorsabb és megfelelőbb válaszokat;

| 11. | üdvözli a Bizottság 2012. évi jelentését a gazdasági és monetáris unión belüli államháztartásokról és különösen a jelentésnek az Unión belüli költségvetési decentralizációról szóló fejezetét, amely hangsúlyozza a föderalista, a bevételnövelést és a kiadásokkal kapcsolatos feladatokat az állam alatti szint hatóságaihoz utaló költségvetési modell helyességét; felkéri a Bizottságot, hogy a gazdasági és monetáris unión belüli államháztartásokról szóló jövő évi jelentésbe vegyen fel egy fejezetet, amely az állam alatti szintű költségvetések és reformok helyzetével foglalkozik; |
| --- | --- |

11.

üdvözli a Bizottság 2012. évi jelentését a gazdasági és monetáris unión belüli államháztartásokról és különösen a jelentésnek az Unión belüli költségvetési decentralizációról szóló fejezetét, amely hangsúlyozza a föderalista, a bevételnövelést és a kiadásokkal kapcsolatos feladatokat az állam alatti szint hatóságaihoz utaló költségvetési modell helyességét; felkéri a Bizottságot, hogy a gazdasági és monetáris unión belüli államháztartásokról szóló jövő évi jelentésbe vegyen fel egy fejezetet, amely az állam alatti szintű költségvetések és reformok helyzetével foglalkozik;

| 12. | hangsúlyozza, hogy nagyobb szinergiát kell teremteni a nemzeti, a nemzeti szint alatti és az európai költségvetések között a különböző uniós, tagállami és állam alatti szintű költségvetési hatóságok szerepének és feladatainak egyértelmű meghatározása révén, ezen belül az uniós szakpolitikai és finanszírozási közreműködés szerepének és alapjainak egyértelmű meghatározásával, betartva a késedelmes fizetésekről szóló 2011/7/EU irányelvben rögzített fizetési határidőket, tiszteletben tartva a szubszidiaritást és a helyi és regionális hatóságok költségvetési jogait (a döntéshozatalban és ellenőrzésben betöltött szerepüket), vagyis az őket megválasztó közösségeknek való demokratikus elszámoltathatóságukat, valamint a prioritások és a kiadások meghatározásában az egyes kormányzati szintek önállóságának biztosításával; kéri a Bizottságot, hogy szolgáltasson egyértelmű tényadatokat arról, hogyan lehetne az uniós költségvetésnek a különböző szintű befektetések fellendítésében betöltött szerepét növelni; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy nagyobb szinergiát kell teremteni a nemzeti, a nemzeti szint alatti és az európai költségvetések között a különböző uniós, tagállami és állam alatti szintű költségvetési hatóságok szerepének és feladatainak egyértelmű meghatározása révén, ezen belül az uniós szakpolitikai és finanszírozási közreműködés szerepének és alapjainak egyértelmű meghatározásával, betartva a késedelmes fizetésekről szóló 2011/7/EU irányelvben rögzített fizetési határidőket, tiszteletben tartva a szubszidiaritást és a helyi és regionális hatóságok költségvetési jogait (a döntéshozatalban és ellenőrzésben betöltött szerepüket), vagyis az őket megválasztó közösségeknek való demokratikus elszámoltathatóságukat, valamint a prioritások és a kiadások meghatározásában az egyes kormányzati szintek önállóságának biztosításával; kéri a Bizottságot, hogy szolgáltasson egyértelmű tényadatokat arról, hogyan lehetne az uniós költségvetésnek a különböző szintű befektetések fellendítésében betöltött szerepét növelni;

| 13. | határozottan támogatja a költségvetési folyamatok nagyobb átláthatóságát és egyszerűsítését valamennyi kormányzati szinten (ami magában foglalja az uniós finanszírozási források pontos megjelölését a nemzeti és állam alatti szintű költségvetéseken belül), valamint a regionális szintű uniós finanszírozási programok kiadásaira vonatkozó adatok elérhetőségének biztosítását uniós szinten (ahol ez lehetséges), továbbá annak tisztázását, hogy uniós, tagállami és állam alatti szinten hogyan hangolják össze a prioritásokat és a finanszírozást a megállapított uniós szintű prioritásokkal; |
| --- | --- |

13.

határozottan támogatja a költségvetési folyamatok nagyobb átláthatóságát és egyszerűsítését valamennyi kormányzati szinten (ami magában foglalja az uniós finanszírozási források pontos megjelölését a nemzeti és állam alatti szintű költségvetéseken belül), valamint a regionális szintű uniós finanszírozási programok kiadásaira vonatkozó adatok elérhetőségének biztosítását uniós szinten (ahol ez lehetséges), továbbá annak tisztázását, hogy uniós, tagállami és állam alatti szinten hogyan hangolják össze a prioritásokat és a finanszírozást a megállapított uniós szintű prioritásokkal;

| 14. | hangsúlyozza az Európa-szerte jelenleg is zajló költségvetési megszorításokhoz való igazodás fontosságát, a jövőbe való befektetés folytatása mellett; emlékezteti a tagállamokat, hogy nem az jelenti a kihívást, hogy többet költsenek, hanem az, hogy hatékonyabb módon költsenek; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza az Európa-szerte jelenleg is zajló költségvetési megszorításokhoz való igazodás fontosságát, a jövőbe való befektetés folytatása mellett; emlékezteti a tagállamokat, hogy nem az jelenti a kihívást, hogy többet költsenek, hanem az, hogy hatékonyabb módon költsenek;

| 15. | üdvözli, hogy a pénzügyi eszközök alkalmazását a kohéziós politika keretén belül minden tematikus célkitűzésre és minden KSK-alapra kiterjesztik; felkéri a Bizottságot, hogy végezze el a növekedést szolgáló beruházások támogatását célzó új finanszírozási eszközökben és forrásokban – mint a kötvénypiac, a kockázatmegosztó eszköz és az innovatív pénzügyi eszközök – rejlő potenciál alapos elemzését és értékelését; felszólítja a Bizottságot és az Európai Beruházási Bankot (EBB), hogy javasoljanak olyan innovatív módszereket, amelyekkel a helyi és regionális hatóságok hosszú távú befektetései finanszírozhatók, többek között magántőke bevonása révén; hangsúlyozza, hogy az EBB kölcsönkonstrukciói kulcsfontosságú szerepet játszanak az európai érdekű projektek finanszírozásában, és felszólít arra, hogy teremtsenek nagyobb összhangot és szinergiát e konstrukciók és a strukturális alapok között; |
| --- | --- |

15.

üdvözli, hogy a pénzügyi eszközök alkalmazását a kohéziós politika keretén belül minden tematikus célkitűzésre és minden KSK-alapra kiterjesztik; felkéri a Bizottságot, hogy végezze el a növekedést szolgáló beruházások támogatását célzó új finanszírozási eszközökben és forrásokban – mint a kötvénypiac, a kockázatmegosztó eszköz és az innovatív pénzügyi eszközök – rejlő potenciál alapos elemzését és értékelését; felszólítja a Bizottságot és az Európai Beruházási Bankot (EBB), hogy javasoljanak olyan innovatív módszereket, amelyekkel a helyi és regionális hatóságok hosszú távú befektetései finanszírozhatók, többek között magántőke bevonása révén; hangsúlyozza, hogy az EBB kölcsönkonstrukciói kulcsfontosságú szerepet játszanak az európai érdekű projektek finanszírozásában, és felszólít arra, hogy teremtsenek nagyobb összhangot és szinergiát e konstrukciók és a strukturális alapok között;

| 16. | hangsúlyozza a Jessica kezdeményezés jelentőségét a fenntartható városfejlesztés és a városi területek helyreállításának különböző pénzügyi mechanizmusok révén történő támogatásában, és felszólít arra, hogy e kezdeményezést szélesebb körben használják a jövőbeli programozási időszakban; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza a Jessica kezdeményezés jelentőségét a fenntartható városfejlesztés és a városi területek helyreállításának különböző pénzügyi mechanizmusok révén történő támogatásában, és felszólít arra, hogy e kezdeményezést szélesebb körben használják a jövőbeli programozási időszakban;

Az Unió gazdasági kormányzása és a növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházások

| 17. | hangsúlyozza a helyi és regionális hatóságok lehetséges szerepét az Európa 2020 stratégiának az intelligens, inkluzív és fenntartható növekedésre irányuló célkitűzései elérésében; megismétli a központi hatóságok, valamint a regionális és helyi hatóságok közötti partnerség jelentőségét a prioritások meghatározásában és a programok végrehajtásához nyújtandó szükséges társfinanszírozás biztosításában, ami előfeltétele annak, hogy e célkitűzések elérése során korlátozott erőforrásokkal is maximális hatást érjenek el; ezzel összefüggésben kiemeli az új eszköz fontosságát a közösségi szinten irányított helyi fejlesztés számára, ami lehetővé tenné a helyi szintű akciócsoportoknak az intelligens, inkluzív és fenntartható növekedésre irányuló helyi stratégiák kidolgozását és végrehajtását; felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák ezt a lehetőséget a jelenleg zajló programozási folyamatban a helyi akciócsoportok jelentős innovációs potenciáljának hasznosítása érdekében; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a növeljék a helyi és regionális hatóságok, valamint adott esetben a szociális és más érintett partnerek részvételét a strukturális alapok programozásában, végrehajtásában, nyomon követésében és értékelésében, valamint a partnerségi megállapodások elkészítésében, ami az uniós, a nemzeti, a regionális és a helyi stratégiák hatékonyabb összekapcsolását eredményezné; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza a helyi és regionális hatóságok lehetséges szerepét az Európa 2020 stratégiának az intelligens, inkluzív és fenntartható növekedésre irányuló célkitűzései elérésében; megismétli a központi hatóságok, valamint a regionális és helyi hatóságok közötti partnerség jelentőségét a prioritások meghatározásában és a programok végrehajtásához nyújtandó szükséges társfinanszírozás biztosításában, ami előfeltétele annak, hogy e célkitűzések elérése során korlátozott erőforrásokkal is maximális hatást érjenek el; ezzel összefüggésben kiemeli az új eszköz fontosságát a közösségi szinten irányított helyi fejlesztés számára, ami lehetővé tenné a helyi szintű akciócsoportoknak az intelligens, inkluzív és fenntartható növekedésre irányuló helyi stratégiák kidolgozását és végrehajtását; felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák ezt a lehetőséget a jelenleg zajló programozási folyamatban a helyi akciócsoportok jelentős innovációs potenciáljának hasznosítása érdekében; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a növeljék a helyi és regionális hatóságok, valamint adott esetben a szociális és más érintett partnerek részvételét a strukturális alapok programozásában, végrehajtásában, nyomon követésében és értékelésében, valamint a partnerségi megállapodások elkészítésében, ami az uniós, a nemzeti, a regionális és a helyi stratégiák hatékonyabb összekapcsolását eredményezné;

| 18. | úgy véli, hogy néhány prioritást magában foglaló, tematikus koncentrációra van szükség; mindazonáltal hangsúlyozza, hogy rugalmasságra van szükség annak lehetővé tétele érdekében, hogy a tagállamok és a régiók a közös célokra a lehető leghatékonyabban reagálhassanak, tiszteletben tartva ugyanakkor a területi, gazdasági és társadalmi sajátosságokat; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy néhány prioritást magában foglaló, tematikus koncentrációra van szükség; mindazonáltal hangsúlyozza, hogy rugalmasságra van szükség annak lehetővé tétele érdekében, hogy a tagállamok és a régiók a közös célokra a lehető leghatékonyabban reagálhassanak, tiszteletben tartva ugyanakkor a területi, gazdasági és társadalmi sajátosságokat;

| 19. | nyomatékosítja, hogy ellenzi a makrogazdasági feltételesség bevezetését a 2014–2020 közötti kohéziós politikában, mivel az hátrányosan érintené a válság miatt már meggyengült régiókat és társadalmi csoportokat, és a kifizetések felfüggesztésével aránytalan hatásokat eredményezhet bizonyos tagállamokban és különösen egyes régiókban annak ellenére, hogy azok teljes mértékben kiveszik a részüket az állami költségvetések kiegyensúlyozását célzó erőfeszítésekből, továbbá csak a pénzügyi nehézségekkel küzdő államok gyengítéséhez vezetne és figyelmen kívül hagyná az Unión belüli makrogazdasági egyensúly fenntartásához nélkülözhetetlen szolidaritás minden formáját; véleménye szerint azon túl, hogy egy ilyen szankcionálási eszköz ütközne az európai közvéleménnyel és növelné a bizalmatlanságot egy olyan történelmi pillanatban, amikor a lakosságot már így is súlyosan érinti a válság és a megszorító politikák hatásai; |
| --- | --- |

19.

nyomatékosítja, hogy ellenzi a makrogazdasági feltételesség bevezetését a 2014–2020 közötti kohéziós politikában, mivel az hátrányosan érintené a válság miatt már meggyengült régiókat és társadalmi csoportokat, és a kifizetések felfüggesztésével aránytalan hatásokat eredményezhet bizonyos tagállamokban és különösen egyes régiókban annak ellenére, hogy azok teljes mértékben kiveszik a részüket az állami költségvetések kiegyensúlyozását célzó erőfeszítésekből, továbbá csak a pénzügyi nehézségekkel küzdő államok gyengítéséhez vezetne és figyelmen kívül hagyná az Unión belüli makrogazdasági egyensúly fenntartásához nélkülözhetetlen szolidaritás minden formáját; véleménye szerint azon túl, hogy egy ilyen szankcionálási eszköz ütközne az európai közvéleménnyel és növelné a bizalmatlanságot egy olyan történelmi pillanatban, amikor a lakosságot már így is súlyosan érinti a válság és a megszorító politikák hatásai;

| 20. | úgy véli, hogy az állami kiadások csökkentésének időszakában az addicionalitás elvét újra kell gondolni, hogy végrehajtása az európai gazdasági irányítás keretével összhangban történjen, valamint sürgeti, hogy ezt a kérdést vitassák meg a 2013 utáni időszakra vonatkozó kohéziós politikával kapcsolatos tárgyalások keretében; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy az állami kiadások csökkentésének időszakában az addicionalitás elvét újra kell gondolni, hogy végrehajtása az európai gazdasági irányítás keretével összhangban történjen, valamint sürgeti, hogy ezt a kérdést vitassák meg a 2013 utáni időszakra vonatkozó kohéziós politikával kapcsolatos tárgyalások keretében;

| 21. | tudomásul veszi a Nemzetközi Valutaalap közelmúltbeli megállapításait, amelyek szerint a megszorítások gyengítik azokat az országokat, ahol mechanikusan alkalmazzák azokat: gyenge világgazdasági környezetben az államháztartások gyors konszolidációja rövid távon nehezíti a fellendülést, ami csökkenti az adóbevételeket, így végső soron növeli a hiányt; egyetért az IMF-fel abban, hogy a hangsúlyt nemcsak a fiskális konszolidációra kell helyezni, hanem a konszolidáció és a növekedés közötti egyensúly megteremtésére is; |
| --- | --- |

21.

tudomásul veszi a Nemzetközi Valutaalap közelmúltbeli megállapításait, amelyek szerint a megszorítások gyengítik azokat az országokat, ahol mechanikusan alkalmazzák azokat: gyenge világgazdasági környezetben az államháztartások gyors konszolidációja rövid távon nehezíti a fellendülést, ami csökkenti az adóbevételeket, így végső soron növeli a hiányt; egyetért az IMF-fel abban, hogy a hangsúlyt nemcsak a fiskális konszolidációra kell helyezni, hanem a konszolidáció és a növekedés közötti egyensúly megteremtésére is;

| 22. | üdvözli azt a néhány tagállam által benyújtott javaslatot, miszerint a többéves pénzügyi keretről szóló tárgyalások keretében meg kellene vitatni egy felülvizsgálati záradékot a 2015 és 2016 közötti időszakra szóló elszámolásokra vonatkozóan, amely lehetővé tenné az olyan alapvetően fontos ágazatok folyó költségvetésének megemelését, mint a fiatalok foglalkoztatása és a kkv-k; |
| --- | --- |

22.

üdvözli azt a néhány tagállam által benyújtott javaslatot, miszerint a többéves pénzügyi keretről szóló tárgyalások keretében meg kellene vitatni egy felülvizsgálati záradékot a 2015 és 2016 közötti időszakra szóló elszámolásokra vonatkozóan, amely lehetővé tenné az olyan alapvetően fontos ágazatok folyó költségvetésének megemelését, mint a fiatalok foglalkoztatása és a kkv-k;

| 23. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy minden meglévő mozgásteret vegyenek igénybe a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágában a termelő és fenntartható állami beruházások szükségessége és a költségvetési fegyelem célkitűzése közötti egyensúly megteremtése céljából; úgy véli, hogy ez például azzal lehetne megvalósítható, hogy az uniós strukturális és beruházási alapok nemzeti társfinanszírozásának teljes összegét kiveszik a Stabilitási és Növekedési Paktum korlátozásai alól, vagy például azzal, hogy a Paktumhoz kapcsolódó számításokban az állam nettó – nem pedig bruttó – önfinanszírozási szükségletét, azaz a tényleges kiadásokat terhelő, adók nélküli önfinanszírozási szükségletet veszik figyelembe (különös figyelmet fordítva a HÉÁ-ra), vagy azzal, hogy e programok kétféle – uniós és nemzeti –finanszírozások határidőire más modulációt alkalmaznak, lehetővé téve, hogy a program első éveiben teljesen felhasználják az uniós támogatásokat, és hogy a nemzeti önrész felhasználását a program utolsó éveire halasszák, feltételezve, hogy az adott tagállam addigra konkrét eredményeket tud elérni az adósság GDP-hez mért arányával kapcsolatban alkalmazott megszorító politikájának köszönhetően; |
| --- | --- |

23.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy minden meglévő mozgásteret vegyenek igénybe a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágában a termelő és fenntartható állami beruházások szükségessége és a költségvetési fegyelem célkitűzése közötti egyensúly megteremtése céljából; úgy véli, hogy ez például azzal lehetne megvalósítható, hogy az uniós strukturális és beruházási alapok nemzeti társfinanszírozásának teljes összegét kiveszik a Stabilitási és Növekedési Paktum korlátozásai alól, vagy például azzal, hogy a Paktumhoz kapcsolódó számításokban az állam nettó – nem pedig bruttó – önfinanszírozási szükségletét, azaz a tényleges kiadásokat terhelő, adók nélküli önfinanszírozási szükségletet veszik figyelembe (különös figyelmet fordítva a HÉÁ-ra), vagy azzal, hogy e programok kétféle – uniós és nemzeti –finanszírozások határidőire más modulációt alkalmaznak, lehetővé téve, hogy a program első éveiben teljesen felhasználják az uniós támogatásokat, és hogy a nemzeti önrész felhasználását a program utolsó éveire halasszák, feltételezve, hogy az adott tagállam addigra konkrét eredményeket tud elérni az adósság GDP-hez mért arányával kapcsolatban alkalmazott megszorító politikájának köszönhetően;

| 24. | felkéri a Bizottságot, hogy a tagállamok által a strukturális alapok támogatása céljából biztosított állami kiadásokat ne sorolják a partnerségi megállapodás keretében figyelembe vett strukturális, állami vagy azzal egyenértékű kiadások közé a Stabilitási és Növekedési Paktum betartásának ellenőrzésekor, mivel ez olyan kötelezettség, amely közvetlenül az addicionalitás elvének tiszteletben tartásából következik, amely pedig a kohéziós politika egyik alapelve; felszólít ezért, hogy a strukturális és beruházási alapok által társfinanszírozott programok végrehajtásához kapcsolódó állami kiadásokat vegyék ki a Stabilitási és Növekedési Paktum szerinti strukturális hiány fogalommeghatározása alól, mivel ezek a kiadások az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek elérését, továbbá a versenyképesség, a növekedés és a munkahelyteremtés, különösen a fiatalok foglalkoztatásának támogatását szolgálják; |
| --- | --- |

24.

felkéri a Bizottságot, hogy a tagállamok által a strukturális alapok támogatása céljából biztosított állami kiadásokat ne sorolják a partnerségi megállapodás keretében figyelembe vett strukturális, állami vagy azzal egyenértékű kiadások közé a Stabilitási és Növekedési Paktum betartásának ellenőrzésekor, mivel ez olyan kötelezettség, amely közvetlenül az addicionalitás elvének tiszteletben tartásából következik, amely pedig a kohéziós politika egyik alapelve; felszólít ezért, hogy a strukturális és beruházási alapok által társfinanszírozott programok végrehajtásához kapcsolódó állami kiadásokat vegyék ki a Stabilitási és Növekedési Paktum szerinti strukturális hiány fogalommeghatározása alól, mivel ezek a kiadások az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek elérését, továbbá a versenyképesség, a növekedés és a munkahelyteremtés, különösen a fiatalok foglalkoztatásának támogatását szolgálják;

| 25. | felkéri a Bizottságot, hogy készítsen jelentést a meglévő uniós költségvetési keretrendszeren belüli lehetséges intézkedésekről, hogy ezzel is elősegítse a folyó kiadások és a beruházások különválasztását a költségvetési hiány kalkulációjában, ezzel elkerülve, hogy a hosszú távú nettó előnyökkel járó állami beruházásokat kiadásként számítsák be; |
| --- | --- |

25.

felkéri a Bizottságot, hogy készítsen jelentést a meglévő uniós költségvetési keretrendszeren belüli lehetséges intézkedésekről, hogy ezzel is elősegítse a folyó kiadások és a beruházások különválasztását a költségvetési hiány kalkulációjában, ezzel elkerülve, hogy a hosszú távú nettó előnyökkel járó állami beruházásokat kiadásként számítsák be;

| 26. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a gazdasági és monetáris unió jövőjéről szóló, folyamatban lévő tárgyalások keretében a makrogazdasági kormányzási rendszer teljes rugalmassági mozgásterét vegyék figyelembe a termelő beruházás lehetővé tétele érdekében, és e célból gondolják át különösen a Stabilitási és Növekedési Paktum és a termelő állami beruházás közötti kapcsolatot, és vegyék ki a Stabilitási és Növekedési Paktum szerinti költségvetési felügyeleti szabályok hatálya alól azokat az állami kiadásokat, amelyek a növekedésbarát politikák keretében a strukturális és beruházási alapok által társfinanszírozott programok végrehajtásához kapcsolódnak; |
| --- | --- |

26.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a gazdasági és monetáris unió jövőjéről szóló, folyamatban lévő tárgyalások keretében a makrogazdasági kormányzási rendszer teljes rugalmassági mozgásterét vegyék figyelembe a termelő beruházás lehetővé tétele érdekében, és e célból gondolják át különösen a Stabilitási és Növekedési Paktum és a termelő állami beruházás közötti kapcsolatot, és vegyék ki a Stabilitási és Növekedési Paktum szerinti költségvetési felügyeleti szabályok hatálya alól azokat az állami kiadásokat, amelyek a növekedésbarát politikák keretében a strukturális és beruházási alapok által társfinanszírozott programok végrehajtásához kapcsolódnak;

o

o o

| 27. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

27.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/131388.pdf.

(2)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/136151.pdf.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0430.

(4)  HL C 390. E, 2012.12.18., 10. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0070.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0069.

(7)  HL C 87. E, 2010.4.1., 113. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0078.

(9)  http://www.eib.org/infocentre/publications/all/econ-note-2012-regional-convergence.htm.

(10)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp125_en.pdf.

---

| 19.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/35 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/35

---

P7_TA(2013)0402

A csendes-óceáni átfogó uniós halászati stratégia

Az Európai Parlament 2013. október 8-i állásfoglalása: Lépések egy átfogó uniós halászati stratégiáért a csendes-óceáni régióban (2012/2235(INI))

(2016/C 181/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ),

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezményére,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének halászattal kapcsolatos határozataira, különösen a 66/68. számú határozat 157. bekezdésére a fejlett országok kötelezettségeiről a legkevésbé fejlett országok és a kis fejlődő szigetállamok iránt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének halászattal kapcsolatos határozataira, különösen a 66/68. számú határozat 157. bekezdésére a fejlett országok kötelezettségeiről a legkevésbé fejlett országok és a kis fejlődő szigetállamok iránt,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelmére és kezelésére vonatkozó rendelkezések végrehajtásáról szóló, 1995. évi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelmére és kezelésére vonatkozó rendelkezések végrehajtásáról szóló, 1995. évi megállapodásra,

| — | tekintettel a FAO halászati kapacitások kezelésére vonatkozó nemzetközi cselekvési tervére (IPOA), amelyet a FAO Tanácsa 2000 novemberében hagyott jóvá, |
| --- | --- |

—

tekintettel a FAO halászati kapacitások kezelésére vonatkozó nemzetközi cselekvési tervére (IPOA), amelyet a FAO Tanácsa 2000 novemberében hagyott jóvá,

| — | tekintettel a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat (a továbbiakban: jogellenes halászat) megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló, 2008. szeptember 29-i 1005/2008/EK tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat (a továbbiakban: jogellenes halászat) megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló, 2008. szeptember 29-i 1005/2008/EK tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a kikötő szerinti államoknak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedéseiről szóló, a FAO-konferencia 36. ülésszakán 2009. november 22-én jóváhagyott megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kikötő szerinti államoknak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedéseiről szóló, a FAO-konferencia 36. ülésszakán 2009. november 22-én jóváhagyott megállapodásra,

| — | tekintettel a közös halászati politika külső dimenziójáról szóló 2012. november 22-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös halászati politika külső dimenziójáról szóló 2012. november 22-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel „Az EU és a csendes-óceáni térség közötti megújult fejlesztési partnerség felé” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2012. március 21-i közös bizottsági közleményre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU és a csendes-óceáni térség közötti megújult fejlesztési partnerség felé” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2012. március 21-i közös bizottsági közleményre (3),

| — | tekintettel a Csendes-óceán nyugati és középső körzetében található hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló egyezményre, amelynek az EU a 2005/75/EK határozat értelmében 2005. január 25-i hatállyal szerződő fele (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Csendes-óceán nyugati és középső körzetében található hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló egyezményre, amelynek az EU a 2005/75/EK határozat értelmében 2005. január 25-i hatállyal szerződő fele (4),

| — | tekintettel az Amerikai Egyesült Államok és a Costa Rica Köztársaság között megkötött 1949. évi egyezmény által létrehozott Amerika-közi Trópusi Tonhalbizottság (IATTC) megerősítéséről szóló egyezménynek az Európai Közösség nevében történő megkötéséről szóló, 2006. május 22-i 2006/539/EK tanácsi határozatra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Amerikai Egyesült Államok és a Costa Rica Köztársaság között megkötött 1949. évi egyezmény által létrehozott Amerika-közi Trópusi Tonhalbizottság (IATTC) megerősítéséről szóló egyezménynek az Európai Közösség nevében történő megkötéséről szóló, 2006. május 22-i 2006/539/EK tanácsi határozatra (5),

| — | tekintettel a Csendes-óceán déli részén található nyílt tengeri halászati erőforrások védelméről és kezeléséről szóló egyezményre (6), amelyet az EU nevében a Tanács 2012/130/EU határozata (7) hagyott jóvá, és amely létrehozta a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Szervezetet (SPFO), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Csendes-óceán déli részén található nyílt tengeri halászati erőforrások védelméről és kezeléséről szóló egyezményre (6), amelyet az EU nevében a Tanács 2012/130/EU határozata (7) hagyott jóvá, és amely létrehozta a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Szervezetet (SPFO),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti átmeneti partnerségi megállapodás megkötéséről szóló, 2011. február 15-i 2011/144/EU tanácsi határozatra (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti átmeneti partnerségi megállapodás megkötéséről szóló, 2011. február 15-i 2011/144/EU tanácsi határozatra (8),

| — | tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok (AKCS), másrészről az Európai Közösség és tagállamai között 2000. június 23-án Cotonouban aláírt partnerségi megállapodásra (9) (a továbbiakban: Cotonoui Megállapodás), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok (AKCS), másrészről az Európai Közösség és tagállamai között 2000. június 23-án Cotonouban aláírt partnerségi megállapodásra (9) (a továbbiakban: Cotonoui Megállapodás),

| — | tekintettel a 10. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló, 2008. február 18-i 215/2008/EK tanácsi rendeletre (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 10. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló, 2008. február 18-i 215/2008/EK tanácsi rendeletre (10),

| — | tekintettel az Európai Közösség és a Mikronéziai Szövetségi Államok között létrejött, a Mikronéziai Szövetségi Államok partjainál folytatott halászatról szóló partnerségi megállapodásra (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és a Mikronéziai Szövetségi Államok között létrejött, a Mikronéziai Szövetségi Államok partjainál folytatott halászatról szóló partnerségi megállapodásra (11),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a Kiribati Köztársaság között létrejött halászati partnerségi megállapodásra (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a Kiribati Köztársaság között létrejött halászati partnerségi megállapodásra (12),

| — | tekintettel az EU és a Salamon-szigetek közötti halászati partnerségi megállapodásra (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és a Salamon-szigetek közötti halászati partnerségi megállapodásra (13),

| — | tekintettel a Bizottság által a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló 1005/2008/EK tanácsi rendelet értelmében nem együttműködő harmadik országként azonosíthatónak tekintett harmadik országok értesítéséről szóló, 2012. november 15-i bizottsági határozatra (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló 1005/2008/EK tanácsi rendelet értelmében nem együttműködő harmadik országként azonosíthatónak tekintett harmadik országok értesítéséről szóló, 2012. november 15-i bizottsági határozatra (14),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0297/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0297/2013),

| A. | mivel a politikák fejlesztési célú koherenciájának foganatosítása céljából azon uniós politikákat, amelyek kihatással vannak a csendes-óceáni AKCS-országok halászatára (pl.: a halászati, a kereskedelmi és a fejlesztési politikát), úgy kell végrehajtani, hogy hozzájáruljanak a csendes-óceáni AKCS-országok által kitűzött, fenntartható halászattal kapcsolatos fejlesztési célokhoz; mivel ezt a megközelítést bele kell foglalni a Cotonoui Megállapodás következő megújított változatába vagy az említett megállapodást esetleg követő eszközökbe; |
| --- | --- |

A.

mivel a politikák fejlesztési célú koherenciájának foganatosítása céljából azon uniós politikákat, amelyek kihatással vannak a csendes-óceáni AKCS-országok halászatára (pl.: a halászati, a kereskedelmi és a fejlesztési politikát), úgy kell végrehajtani, hogy hozzájáruljanak a csendes-óceáni AKCS-országok által kitűzött, fenntartható halászattal kapcsolatos fejlesztési célokhoz; mivel ezt a megközelítést bele kell foglalni a Cotonoui Megállapodás következő megújított változatába vagy az említett megállapodást esetleg követő eszközökbe;

| B. | mivel az Uniónak törekednie kell a politikák fejlesztési célú koherenciájára az EUMSZ 208. cikkének (1) bekezdése értelmében, amely szerint „az Unió azon politikáinak végrehajtásakor, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe veszi a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit”; |
| --- | --- |

B.

mivel az Uniónak törekednie kell a politikák fejlesztési célú koherenciájára az EUMSZ 208. cikkének (1) bekezdése értelmében, amely szerint „az Unió azon politikáinak végrehajtásakor, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe veszi a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit”;

| C. | mivel az EU – az Európai Fejlesztési Alapon (EFA) keresztül juttatott támogatásai révén – Ausztrália után e régió második legfontosabb támogatója, és mivel annak ellenére, hogy a csendes-óceáni AKCS-országokban a halászati erőforrások jelentik a legfőbb és egyben az egyetlen közös erőforrást, továbbá annak ellenére, hogy a nyugat- és közép-csendes-óceáni térség országai több ízben kifejezték szándékukat, hogy a tonhalhalászat segítségével kívánják felpörgetni a régió társadalmi-gazdasági fejlődését, a tizedik EFA mindössze 2,3 %-a célozza a halászattal összefüggő tevékenységeket; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU – az Európai Fejlesztési Alapon (EFA) keresztül juttatott támogatásai révén – Ausztrália után e régió második legfontosabb támogatója, és mivel annak ellenére, hogy a csendes-óceáni AKCS-országokban a halászati erőforrások jelentik a legfőbb és egyben az egyetlen közös erőforrást, továbbá annak ellenére, hogy a nyugat- és közép-csendes-óceáni térség országai több ízben kifejezték szándékukat, hogy a tonhalhalászat segítségével kívánják felpörgetni a régió társadalmi-gazdasági fejlődését, a tizedik EFA mindössze 2,3 %-a célozza a halászattal összefüggő tevékenységeket;

| D. | mivel az Unió által két- és többoldalú kereskedelmi megállapodásokról folytatott tárgyalások előtt hatásvizsgálatot kell végezni, különösen a tengerek biológiai erőforrásai megőrzésének és a megállapodások helyi lakosságra gyakorolt hatásainak tekintetében; mivel ezekhez a két-, illetve többoldalú megállapodásokhoz az említett hatásvizsgálatok következtetéseinek kell alapul szolgálniuk; |
| --- | --- |

D.

mivel az Unió által két- és többoldalú kereskedelmi megállapodásokról folytatott tárgyalások előtt hatásvizsgálatot kell végezni, különösen a tengerek biológiai erőforrásai megőrzésének és a megállapodások helyi lakosságra gyakorolt hatásainak tekintetében; mivel ezekhez a két-, illetve többoldalú megállapodásokhoz az említett hatásvizsgálatok következtetéseinek kell alapul szolgálniuk;

| E. | mivel az EU és a csendes-óceáni AKCS-országok közötti, a Cotonoui Megállapodásból származó általános preferenciarendszernek a Kereskedelmi Világszervezet szabályaihoz való hozzáigazítását célzó gazdasági partnerségi megállapodásról szóló, folyamatban lévő tárgyalások során a halászati termékek döntő szerepet játszanak az európai piacokra és az erőforrásokhoz jutás, valamint a fenntartható fejlődést szem előtt tartó, jó halászati irányítás megvalósítása tekintetében; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU és a csendes-óceáni AKCS-országok közötti, a Cotonoui Megállapodásból származó általános preferenciarendszernek a Kereskedelmi Világszervezet szabályaihoz való hozzáigazítását célzó gazdasági partnerségi megállapodásról szóló, folyamatban lévő tárgyalások során a halászati termékek döntő szerepet játszanak az európai piacokra és az erőforrásokhoz jutás, valamint a fenntartható fejlődést szem előtt tartó, jó halászati irányítás megvalósítása tekintetében;

| F. | tudatában annak, hogy milyen veszélyt jelent a származási szabályoktól való eltérés, amelyről az Európai Közösség és a csendes-óceáni államok közötti átmeneti partnerségi megállapodáshoz csatolt, származási szabályokról szóló II. jegyzőkönyv 6. cikkének (6) bekezdése rendelkezik, és amely a tisztességtelen verseny veszélyét eredményezi a halászati termékek európai piacán; |
| --- | --- |

F.

tudatában annak, hogy milyen veszélyt jelent a származási szabályoktól való eltérés, amelyről az Európai Közösség és a csendes-óceáni államok közötti átmeneti partnerségi megállapodáshoz csatolt, származási szabályokról szóló II. jegyzőkönyv 6. cikkének (6) bekezdése rendelkezik, és amely a tisztességtelen verseny veszélyét eredményezi a halászati termékek európai piacán;

| G. | mivel az EU-nak az az érdeke, hogy előmozdítsa a csendes-óceáni régióval fennálló kapcsolatait, és a fejlesztési cél elérése érdekében együttműködjön e térséggel, mely együttműködés kiindulópontja a halászati erőforrások megőrzése, a fenntartható fejlődés előmozdítása és a halászati gazdálkodás átláthatóságának támogatása; |
| --- | --- |

G.

mivel az EU-nak az az érdeke, hogy előmozdítsa a csendes-óceáni régióval fennálló kapcsolatait, és a fejlesztési cél elérése érdekében együttműködjön e térséggel, mely együttműködés kiindulópontja a halászati erőforrások megőrzése, a fenntartható fejlődés előmozdítása és a halászati gazdálkodás átláthatóságának támogatása;

| H. | mivel a Csendes-óceán nyugati és középső térsége adja a világ tonhalfogásának közel felét, aminek 80 %-át a szigetállamok kizárólagos gazdasági övezeteiben ejtik, és csak 20 %-át a nemzetközi vizeken; |
| --- | --- |

H.

mivel a Csendes-óceán nyugati és középső térsége adja a világ tonhalfogásának közel felét, aminek 80 %-át a szigetállamok kizárólagos gazdasági övezeteiben ejtik, és csak 20 %-át a nemzetközi vizeken;

| I. | mivel a Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottság (WCPFC) Tudományos Bizottsága által 2012-ben végzett legutóbbi állományfelmérés szerint szabályozási területén sem a bonitót (Katsuwonus pelamis), sem pedig a sárgaúszójú tonhalat (Thunnus albacares) nem halásszák túl, túlhalásszák viszont a nagyszemű tonhalat (Thunnus obesus); mivel a növendék nagyszemű tonhal mortalitása – különösen a halak csoportosulását előidéző eszközöket használó – erszényes kerítőhálós halászatban súlyos aggodalomra ad okot; |
| --- | --- |

I.

mivel a Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottság (WCPFC) Tudományos Bizottsága által 2012-ben végzett legutóbbi állományfelmérés szerint szabályozási területén sem a bonitót (Katsuwonus pelamis), sem pedig a sárgaúszójú tonhalat (Thunnus albacares) nem halásszák túl, túlhalásszák viszont a nagyszemű tonhalat (Thunnus obesus); mivel a növendék nagyszemű tonhal mortalitása – különösen a halak csoportosulását előidéző eszközöket használó – erszényes kerítőhálós halászatban súlyos aggodalomra ad okot;

| J. | mivel bár tapasztalható némi javulás a nyomon követés ,, a felügyelet és az ellenőrzés terén a Csendes-óceán említett övezetében, megállapítható, hogy a többnyire az ázsiai országokból és a szigetállamokból származó erszényes kerítőhálós halászhajók számának jelentős gyarapodása, valamint a halászati erőkifejtés és a jogellenes halászat növekedése a régió erőforrásainak fenntarthatóságát fenyegetik; |
| --- | --- |

J.

mivel bár tapasztalható némi javulás a nyomon követés ,, a felügyelet és az ellenőrzés terén a Csendes-óceán említett övezetében, megállapítható, hogy a többnyire az ázsiai országokból és a szigetállamokból származó erszényes kerítőhálós halászhajók számának jelentős gyarapodása, valamint a halászati erőkifejtés és a jogellenes halászat növekedése a régió erőforrásainak fenntarthatóságát fenyegetik;

| K. | mivel az EU csendes-óceáni halászatra vonatkozó megközelítése révén aktívan támogatni kell a túlzott kapacitás kezelésére és a halászati gazdálkodás javítására irányuló, folyamatban lévő regionális erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

K.

mivel az EU csendes-óceáni halászatra vonatkozó megközelítése révén aktívan támogatni kell a túlzott kapacitás kezelésére és a halászati gazdálkodás javítására irányuló, folyamatban lévő regionális erőfeszítéseket;

| L. | mivel hagyományosan léteznek a térségben tonhalgazdálkodással foglalkozó ügynökségek és regionális szervezetek, így a Csendes-óceáni Szigetek Fórumának Halászati Ügynöksége (FFA) vagy a naurui megállapodás részes felei (PNA) szubregionális szervezet; |
| --- | --- |

L.

mivel hagyományosan léteznek a térségben tonhalgazdálkodással foglalkozó ügynökségek és regionális szervezetek, így a Csendes-óceáni Szigetek Fórumának Halászati Ügynöksége (FFA) vagy a naurui megállapodás részes felei (PNA) szubregionális szervezet;

| M. | mivel a naurui megállapodás részes felei (PNA) 2008-ban bevezették a hajónaprendszert (VDS), kísérletet téve a PNA felségvizeihez való hozzáférés irányítására, az e vizeken végzett halászati erőkifejtés korlátozására és a halászatból származó haszon maximalizálására a kis fejlődő szigetállamok számára; |
| --- | --- |

M.

mivel a naurui megállapodás részes felei (PNA) 2008-ban bevezették a hajónaprendszert (VDS), kísérletet téve a PNA felségvizeihez való hozzáférés irányítására, az e vizeken végzett halászati erőkifejtés korlátozására és a halászatból származó haszon maximalizálására a kis fejlődő szigetállamok számára;

| N. | mivel a részes felek túlzott erőkifejtése valós, és a WCPFC-n belül zajlanak az elkövetkezendő évekre vonatkozó új védelmi és irányítási intézkedés bevezetéséről szóló megbeszélések, amelyek során az erőkifejtés határai is szóba kerülnek; |
| --- | --- |

N.

mivel a részes felek túlzott erőkifejtése valós, és a WCPFC-n belül zajlanak az elkövetkezendő évekre vonatkozó új védelmi és irányítási intézkedés bevezetéséről szóló megbeszélések, amelyek során az erőkifejtés határai is szóba kerülnek;

| O. | mivel az Egyesült Államok és a Csendes-óceán nyugati és középső térségének államai között 1988 óta van hatályban többoldalú – újratárgyalás alatt lévő – megállapodás, amely a régió halászati napjainak mintegy 20 %-ához biztosít hozzáférést; |
| --- | --- |

O.

mivel az Egyesült Államok és a Csendes-óceán nyugati és középső térségének államai között 1988 óta van hatályban többoldalú – újratárgyalás alatt lévő – megállapodás, amely a régió halászati napjainak mintegy 20 %-ához biztosít hozzáférést;

| P. | mivel a hajónaprendszernek (VDS) teljes mértékben átláthatónak kell lennie, rendelkezéseit pedig javítani kell, és valamennyi részt vevő államban végre kell hajtani annak érdekében, hogy célkitűzései megvalósuljanak, és biztosítva legyen a kizárólagos gazdasági övezetekben és a nyílt tengeren hozott intézkedések teljes összeegyeztethetősége; |
| --- | --- |

P.

mivel a hajónaprendszernek (VDS) teljes mértékben átláthatónak kell lennie, rendelkezéseit pedig javítani kell, és valamennyi részt vevő államban végre kell hajtani annak érdekében, hogy célkitűzései megvalósuljanak, és biztosítva legyen a kizárólagos gazdasági övezetekben és a nyílt tengeren hozott intézkedések teljes összeegyeztethetősége;

| Q. | mivel a nagy távolságra közlekedő flották hozzáférési költsége várhatóan továbbra is számottevően emelkedni fog a következő években, lévén, hogy ez jelentős bevételi forrás a térség országai számára; mivel egy halászati nap költsége, amelyet a PNA-országok éves ülésén állapítottak meg, 2014-ben legalább 6 000 USD lesz; |
| --- | --- |

Q.

mivel a nagy távolságra közlekedő flották hozzáférési költsége várhatóan továbbra is számottevően emelkedni fog a következő években, lévén, hogy ez jelentős bevételi forrás a térség országai számára; mivel egy halászati nap költsége, amelyet a PNA-országok éves ülésén állapítottak meg, 2014-ben legalább 6 000 USD lesz;

| R. | mivel az EU által – többek között e térség országaival – megkötött halászati partnerségi megállapodások a hajók számának irányadó referencia-űrtartalommal való korlátozásán alapulnak, és mivel nézeteltérések adódtak abból, hogy a PNA-országok bevezették a hajónaprendszert és azt az EU-val kötött partnerségi megállapodásokban is alkalmazni kívánják; |
| --- | --- |

R.

mivel az EU által – többek között e térség országaival – megkötött halászati partnerségi megállapodások a hajók számának irányadó referencia-űrtartalommal való korlátozásán alapulnak, és mivel nézeteltérések adódtak abból, hogy a PNA-országok bevezették a hajónaprendszert és azt az EU-val kötött partnerségi megállapodásokban is alkalmazni kívánják;

| S. | mivel egy jól kidolgozott és megfelelően végrehajtott hajónaprendszer eszközt nyújthat a régióbeli erőkifejtés további növekedésének megakadályozásához; |
| --- | --- |

S.

mivel egy jól kidolgozott és megfelelően végrehajtott hajónaprendszer eszközt nyújthat a régióbeli erőkifejtés további növekedésének megakadályozásához;

| T. | mivel az EU a jogellenes halászat elleni küzdelem területén való együttműködést és az ezzel összefüggő szabályok betartását feltételként szabta a harmadik országokkal fenntartott, jövőbeli halászati partnerségi megállapodásokat célzó kapcsolataiban; mivel a jogellenes halászat elleni küzdelmet szolgáló 1005/2008/EK rendelet 38. cikkének (9) bekezdése kimondja, hogy a Bizottság nem kezdeményez partnerségi megállapodások megkötésére irányuló tárgyalásokat ilyen országokkal; |
| --- | --- |

T.

mivel az EU a jogellenes halászat elleni küzdelem területén való együttműködést és az ezzel összefüggő szabályok betartását feltételként szabta a harmadik országokkal fenntartott, jövőbeli halászati partnerségi megállapodásokat célzó kapcsolataiban; mivel a jogellenes halászat elleni küzdelmet szolgáló 1005/2008/EK rendelet 38. cikkének (9) bekezdése kimondja, hogy a Bizottság nem kezdeményez partnerségi megállapodások megkötésére irányuló tárgyalásokat ilyen országokkal;

| U. | mivel a gazdasági partnerségi megállapodásokba külön hivatkozást kell beilleszteni a jogellenes halászatról szóló rendelet végrehajtásáról, nem pedig általános megfogalmazásban említeni a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem szükségességét, valamint nem helyénvaló ilyen megállapodást kötni „nem együttműködőként” meghatározott harmadik országokkal; |
| --- | --- |

U.

mivel a gazdasági partnerségi megállapodásokba külön hivatkozást kell beilleszteni a jogellenes halászatról szóló rendelet végrehajtásáról, nem pedig általános megfogalmazásban említeni a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem szükségességét, valamint nem helyénvaló ilyen megállapodást kötni „nem együttműködőként” meghatározott harmadik országokkal;

| V. | mivel 2012. november 15-i határozatában a Bizottság a jogellenes halászatról szóló rendelet értelmében lehetséges nem együttműködő harmadik országként azonosította Fidzsit és Vanuatut, egyrészt, mivel nem hoztak visszatartó erejű intézkedéseket és szankciókat az ezen országokban lajstromba vett, jogellenes halászatot folytató hajók vonatkozásában, másrészt, mivel nem ültették át a gyakorlatba a regionális halászati szervezetek által kiadott ajánlásokat; |
| --- | --- |

V.

mivel 2012. november 15-i határozatában a Bizottság a jogellenes halászatról szóló rendelet értelmében lehetséges nem együttműködő harmadik országként azonosította Fidzsit és Vanuatut, egyrészt, mivel nem hoztak visszatartó erejű intézkedéseket és szankciókat az ezen országokban lajstromba vett, jogellenes halászatot folytató hajók vonatkozásában, másrészt, mivel nem ültették át a gyakorlatba a regionális halászati szervezetek által kiadott ajánlásokat;

| W. | mivel Európa erszényes kerítőhálós flottája halászati tevékenységét hagyományosan elsősorban a közép-csendes-óceáni térségben végzi, részben nemzetközi vizeken, részben Kiribati kizárólagos gazdasági övezetében, valamint magánmegállapodások révén Tuvalu, Tokelau és Nauru kizárólagos gazdasági övezetében; |
| --- | --- |

W.

mivel Európa erszényes kerítőhálós flottája halászati tevékenységét hagyományosan elsősorban a közép-csendes-óceáni térségben végzi, részben nemzetközi vizeken, részben Kiribati kizárólagos gazdasági övezetében, valamint magánmegállapodások révén Tuvalu, Tokelau és Nauru kizárólagos gazdasági övezetében;

| X. | mivel mindemellett a Kiribatival megkötött halászati partnerségi megállapodáson kívül az EU a nyugat-csendes-óceáni térség országaival hasonló megállapodásokat kötött, amelyek nem léptek hatályba, mert egyrészt a Mikronéziai Szövetségi Államokkal kötött megállapodást az ország parlamentje nem ratifikálta, másrészt a Salamon-szigetekkel kötött megállapodás megújítására irányuló tárgyalások 2012-ben megrekedtek; |
| --- | --- |

X.

mivel mindemellett a Kiribatival megkötött halászati partnerségi megállapodáson kívül az EU a nyugat-csendes-óceáni térség országaival hasonló megállapodásokat kötött, amelyek nem léptek hatályba, mert egyrészt a Mikronéziai Szövetségi Államokkal kötött megállapodást az ország parlamentje nem ratifikálta, másrészt a Salamon-szigetekkel kötött megállapodás megújítására irányuló tárgyalások 2012-ben megrekedtek;

| Y. | mivel az Európai Bizottság befejezte a Cook-szigetekkel és Tuvaluval kapcsolatos, az ezen országokkal kötendő halászati megállapodásokra irányuló tárgyalások megkezdéséhez szükséges előzetes értékeléseket, és mivel a tárgyalási mandátumok Tanácstól való kérésének előzetes lépéseként aláírásra kerültek a megfelelő egyetértési megállapodások; |
| --- | --- |

Y.

mivel az Európai Bizottság befejezte a Cook-szigetekkel és Tuvaluval kapcsolatos, az ezen országokkal kötendő halászati megállapodásokra irányuló tárgyalások megkezdéséhez szükséges előzetes értékeléseket, és mivel a tárgyalási mandátumok Tanácstól való kérésének előzetes lépéseként aláírásra kerültek a megfelelő egyetértési megállapodások;

| Z. | mivel az Európai Külügyi Szolgálatnak mindmáig nem volt a fidzsi-szigeteki küldöttségre rendelt, a halászati ügyekért felelős munkatársa; |
| --- | --- |

Z.

mivel az Európai Külügyi Szolgálatnak mindmáig nem volt a fidzsi-szigeteki küldöttségre rendelt, a halászati ügyekért felelős munkatársa;

Általános stratégia

| 1. | sürgeti a Bizottságot, hogy az EUMSZ 208. cikke értelmében gondoskodjon a csendes-óceáni régiót érintő uniós politikák koherenciájáról, különösen a halászati, a fejlesztési és a kereskedelempolitika tekintetében, és erősítse az ezek közötti lehetséges szinergiákat, hogy multiplikátor hatást érjen el, amely maximalizálja az előnyöket mind a Csendes-óceán e régiójának országai, mind az EU tagállamai számára, erősíti a nemzetközi dimenziót, fokozza az Unió stratégiai jelenlétét, továbbá növeli az EU láthatóságát a Csendes-óceán nyugati és középső térségében, és hozzájárul a csendes-óceáni erőforrások fenntartható kiaknázásához; |
| --- | --- |

1.

sürgeti a Bizottságot, hogy az EUMSZ 208. cikke értelmében gondoskodjon a csendes-óceáni régiót érintő uniós politikák koherenciájáról, különösen a halászati, a fejlesztési és a kereskedelempolitika tekintetében, és erősítse az ezek közötti lehetséges szinergiákat, hogy multiplikátor hatást érjen el, amely maximalizálja az előnyöket mind a Csendes-óceán e régiójának országai, mind az EU tagállamai számára, erősíti a nemzetközi dimenziót, fokozza az Unió stratégiai jelenlétét, továbbá növeli az EU láthatóságát a Csendes-óceán nyugati és középső térségében, és hozzájárul a csendes-óceáni erőforrások fenntartható kiaknázásához;

| 2. | úgy véli, hogy a csendes-óceáni AKCS-országokkal fenntartott, a Cotonoui Megállapodás utáni jövőbeli kapcsolatok keretében a halászati stratégiának olyan regionális megközelítést kell alkalmaznia, amely megerősíti az EU helyzetét és szerepét a Csendes-óceán nyugati és középső térségében; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a csendes-óceáni AKCS-országokkal fenntartott, a Cotonoui Megállapodás utáni jövőbeli kapcsolatok keretében a halászati stratégiának olyan regionális megközelítést kell alkalmaznia, amely megerősíti az EU helyzetét és szerepét a Csendes-óceán nyugati és középső térségében;

| 3. | kéri, hogy a Bizottság biztosítsa, hogy a tizenegyedik EFA vegye figyelembe e stratégiát, valamint tegye lehetővé az ágazati támogatások hányadának növelését a halászközösségek szükségleteinek kielégítése (többek között a helyi élelmiszerbiztonsághoz való hozzájárulásuk fokozása) tekintetében, valamint a fogások helyben történő kirakodásához és feldolgozásához szükséges halászati infrastruktúra fejlesztése tekintetében, mivel a halászat a régió egyik fő gazdasági erőforrása; |
| --- | --- |

3.

kéri, hogy a Bizottság biztosítsa, hogy a tizenegyedik EFA vegye figyelembe e stratégiát, valamint tegye lehetővé az ágazati támogatások hányadának növelését a halászközösségek szükségleteinek kielégítése (többek között a helyi élelmiszerbiztonsághoz való hozzájárulásuk fokozása) tekintetében, valamint a fogások helyben történő kirakodásához és feldolgozásához szükséges halászati infrastruktúra fejlesztése tekintetében, mivel a halászat a régió egyik fő gazdasági erőforrása;

| 4. | üdvözli, hogy nemrégiben kifejezetten a halászati ügyekkel foglalkozó személyzet érkezett az EU fidzsi-szigeteki küldöttségére, és bízik abban, hogy ez elősegíti a halászattal összefüggő állandó és specializált kapcsolatok kiépítését a régió országaival; |
| --- | --- |

4.

üdvözli, hogy nemrégiben kifejezetten a halászati ügyekkel foglalkozó személyzet érkezett az EU fidzsi-szigeteki küldöttségére, és bízik abban, hogy ez elősegíti a halászattal összefüggő állandó és specializált kapcsolatok kiépítését a régió országaival;

| 5. | kéri továbbá, hogy a fejlesztési segélyek terén törekedjenek jobb koordinációra és komplementaritásra a régió más szereplőivel, összhangban a 2009 augusztusában létrejött „Cairns Compact” elnevezésű kezdeményezéscsomaggal; üdvözli a 2012. június 12-én tartott második EU–PIF miniszteri találkozót, amely megerősíti az Unió és a csendes-óceáni térség közötti politikai párbeszédet, különösen a halászat és a fejlesztés terén, és így biztosítja az Unió és a régió országai által e területeken végzett fellépések fokozottabb hatékonyságát; |
| --- | --- |

5.

kéri továbbá, hogy a fejlesztési segélyek terén törekedjenek jobb koordinációra és komplementaritásra a régió más szereplőivel, összhangban a 2009 augusztusában létrejött „Cairns Compact” elnevezésű kezdeményezéscsomaggal; üdvözli a 2012. június 12-én tartott második EU–PIF miniszteri találkozót, amely megerősíti az Unió és a csendes-óceáni térség közötti politikai párbeszédet, különösen a halászat és a fejlesztés terén, és így biztosítja az Unió és a régió országai által e területeken végzett fellépések fokozottabb hatékonyságát;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a saját felségvizeiken kívül halászó flottáknak a csendes-óceáni országokkal együttműködve hozzá kell járulniuk a trópusi tonhalállományokra nehezedő halászati terhelés csökkentéséhez, többek között a régióban gazdaságilag nagy jelentőséggel bíró és jelenleg túlhalászott növendék nagyszemű tonhalak mortalitásának jelentős csökkentésével; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a saját felségvizeiken kívül halászó flottáknak a csendes-óceáni országokkal együttműködve hozzá kell járulniuk a trópusi tonhalállományokra nehezedő halászati terhelés csökkentéséhez, többek között a régióban gazdaságilag nagy jelentőséggel bíró és jelenleg túlhalászott növendék nagyszemű tonhalak mortalitásának jelentős csökkentésével;

Halászati stratégia

A.   Rövid távon:

| 7. | hangsúlyozza a nyugat- és közép-csendes-óceáni térségre vonatkozó halászati stratégia kialakításának fontosságát, tekintettel arra, hogy a régió a halászat területén jelentős szerepet tölt be, és jelentős értéket képvisel az uniós flotta, az uniós piac és a halászati feldolgozóipar számára, hangsúlyozza továbbá, hogy fontos az e térségben működő hajók jogbiztonságáról gondoskodni; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza a nyugat- és közép-csendes-óceáni térségre vonatkozó halászati stratégia kialakításának fontosságát, tekintettel arra, hogy a régió a halászat területén jelentős szerepet tölt be, és jelentős értéket képvisel az uniós flotta, az uniós piac és a halászati feldolgozóipar számára, hangsúlyozza továbbá, hogy fontos az e térségben működő hajók jogbiztonságáról gondoskodni;

| 8. | megállapítja, hogy az EU azon stratégiája, amely a régió országaihoz tartozó kizárólagos gazdasági övezetek erőforrásaihoz való hozzáférést halászati együttműködési megállapodásokkal kívánta biztosítani, Kiribatin kívül nem működött megfelelően, és úgy véli, hogy a megállapodások megújításához és megerősítéséhez a különböző érintett felek közötti szoros és előnyös kapcsolatokat szolgáló új keretre van szükség; |
| --- | --- |

8.

megállapítja, hogy az EU azon stratégiája, amely a régió országaihoz tartozó kizárólagos gazdasági övezetek erőforrásaihoz való hozzáférést halászati együttműködési megállapodásokkal kívánta biztosítani, Kiribatin kívül nem működött megfelelően, és úgy véli, hogy a megállapodások megújításához és megerősítéséhez a különböző érintett felek közötti szoros és előnyös kapcsolatokat szolgáló új keretre van szükség;

| 9. | úgy véli, hogy a problémák egy része onnan ered, hogy az EU pozitív eredményt nem hozó megállapodásokat kötött a Salamon-szigetek és a Mikronéziai Szövetségi Államok kizárólagos gazdasági övezeteit magában foglaló nyugat-csendes-óceáni térség országaival ahelyett, hogy erõfeszítéseit a közép-csendes-óceáni térségre összpontosította volna, amely az uniós erszényes kerítõhálós flotta tevékenységének hagyományos helyszíne; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy a problémák egy része onnan ered, hogy az EU pozitív eredményt nem hozó megállapodásokat kötött a Salamon-szigetek és a Mikronéziai Szövetségi Államok kizárólagos gazdasági övezeteit magában foglaló nyugat-csendes-óceáni térség országaival ahelyett, hogy erõfeszítéseit a közép-csendes-óceáni térségre összpontosította volna, amely az uniós erszényes kerítõhálós flotta tevékenységének hagyományos helyszíne;

| 10. | igen kedvezően értékeli, hogy a Bizottság befejezte a Cook-szigetekkel és Tuvaluval kapcsolatos előzetes értékeléseket, így elindíthatja a halászati partnerségi megállapodásokra irányuló tárgyalásokat, és hogy a tárgyalási mandátumok Tanácstól való kérésének előzetes lépéseként aláírta a megfelelő egyetértési megállapodásokat; |
| --- | --- |

10.

igen kedvezően értékeli, hogy a Bizottság befejezte a Cook-szigetekkel és Tuvaluval kapcsolatos előzetes értékeléseket, így elindíthatja a halászati partnerségi megállapodásokra irányuló tárgyalásokat, és hogy a tárgyalási mandátumok Tanácstól való kérésének előzetes lépéseként aláírta a megfelelő egyetértési megállapodásokat;

| 11. | úgy véli, hogy ez az új tárgyalási módszer nagyobb összhangban áll a Parlament által – különösen a hosszú távon vándorló halfajok halászata tekintetében – többször szorgalmazott regionális megközelítéssel; kéri a Bizottságot, hogy a naurui megállapodás részes feleivel és egyéb csendes-óceáni AKCS-országokkal folytatott tárgyalások esetében gondoskodjon a WCPFC rendelkezéseinek tiszteletben tartásáról; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy ez az új tárgyalási módszer nagyobb összhangban áll a Parlament által – különösen a hosszú távon vándorló halfajok halászata tekintetében – többször szorgalmazott regionális megközelítéssel; kéri a Bizottságot, hogy a naurui megállapodás részes feleivel és egyéb csendes-óceáni AKCS-országokkal folytatott tárgyalások esetében gondoskodjon a WCPFC rendelkezéseinek tiszteletben tartásáról;

| 12. | megállapítja, hogy az Uniónak a Csendes-óceán tekintetében alkalmazott megközelítése révén támogatnia kell a fejlődő országokat, különösen a kis fejlődő szigetállamokat abban, hogy nagyobb mértékben részesedjenek a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló és a nagy távolságra vándorló állományok fenntartható kiaknázásából, valamint az arra irányuló regionális erőfeszítések megerősítésében, hogy fenntartható módon megőrizzék és irányítsák az említett állományok halászatát, ahogyan erre az UNFSA felülvizsgálati konferenciája is felhív; |
| --- | --- |

12.

megállapítja, hogy az Uniónak a Csendes-óceán tekintetében alkalmazott megközelítése révén támogatnia kell a fejlődő országokat, különösen a kis fejlődő szigetállamokat abban, hogy nagyobb mértékben részesedjenek a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló és a nagy távolságra vándorló állományok fenntartható kiaknázásából, valamint az arra irányuló regionális erőfeszítések megerősítésében, hogy fenntartható módon megőrizzék és irányítsák az említett állományok halászatát, ahogyan erre az UNFSA felülvizsgálati konferenciája is felhív;

| 13. | aggodalmának ad hangot a térségben tapasztalható jogellenes halászat miatt, és bár elismeri az irányítás terén elért bizonyos javulást, úgy véli, hogy ez még nem elégséges, különösen, ha a jogellenes halászat elleni alapvető eszközök bevezetésének helyzetét tekintjük; |
| --- | --- |

13.

aggodalmának ad hangot a térségben tapasztalható jogellenes halászat miatt, és bár elismeri az irányítás terén elért bizonyos javulást, úgy véli, hogy ez még nem elégséges, különösen, ha a jogellenes halászat elleni alapvető eszközök bevezetésének helyzetét tekintjük;

| 14. | felszólítja a Bizottságot, hogy a csendes-óceáni országokkal tárgyalt gazdasági partnerségi megállapodásba illesszen be olyan hivatkozást, amely kifejezetten említi a jogellenes halászatról szóló 1005/2008/EK rendeletet; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a Bizottságot, hogy a csendes-óceáni országokkal tárgyalt gazdasági partnerségi megállapodásba illesszen be olyan hivatkozást, amely kifejezetten említi a jogellenes halászatról szóló 1005/2008/EK rendeletet;

| 15. | felhívja az AKCS-államokat, hogy továbbra is tevékenyen vegyenek részt a regionális halászati gazdálkodási szervezetek munkájában, és rendszeresen tájékoztassák a civilszervezeteket és a társadalmi-szakmai szervezeteket a halászat területén hozott döntésekről. |
| --- | --- |

15.

felhívja az AKCS-államokat, hogy továbbra is tevékenyen vegyenek részt a regionális halászati gazdálkodási szervezetek munkájában, és rendszeresen tájékoztassák a civilszervezeteket és a társadalmi-szakmai szervezeteket a halászat területén hozott döntésekről.

B.   Közép- és hosszú távon:

| 16. | felkéri a Bizottságot, hogy az EU flottája által az e térség országaihoz tartozó kizárólagos gazdasági övezetek erőforrásaihoz való hozzáférés szabályozása érdekében gondoskodjon egy olyan hosszabb távú stratégia létrehozásának lehetőségéről, amelynek alapját az Európai Unió és a nyugat- és közép-csendes óceáni térség országai közötti, az FFA révén megkötött regionális keretmegállapodás képezi, amely a következő szempontokon alapul:






  a) | a megállapodásban meg kell határozni azokat a módozatokat, amelyek szerint az EU flottája hozzáférhet az erőforrásokhoz, és amelyeknek a későbbiekben az érintett országokkal megkötött kétoldalú halászati együttműködési megállapodásokban kell testet ölteniük; |
| --- | --- | --- |

16.

felkéri a Bizottságot, hogy az EU flottája által az e térség országaihoz tartozó kizárólagos gazdasági övezetek erőforrásaihoz való hozzáférés szabályozása érdekében gondoskodjon egy olyan hosszabb távú stratégia létrehozásának lehetőségéről, amelynek alapját az Európai Unió és a nyugat- és közép-csendes óceáni térség országai közötti, az FFA révén megkötött regionális keretmegállapodás képezi, amely a következő szempontokon alapul:

a)

a megállapodásban meg kell határozni azokat a módozatokat, amelyek szerint az EU flottája hozzáférhet az erőforrásokhoz, és amelyeknek a későbbiekben az érintett országokkal megkötött kétoldalú halászati együttműködési megállapodásokban kell testet ölteniük;

| b) | a megállapodás révén átlátható irányítási rendszert kell létrehozni, amely biztosítja különösen a jogellenes halászat elleni küzdelmet, és meghatározza az alkalmazandó eszközöket, ideértve a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló megállapodást; |
| --- | --- |

b)

a megállapodás révén átlátható irányítási rendszert kell létrehozni, amely biztosítja különösen a jogellenes halászat elleni küzdelmet, és meghatározza az alkalmazandó eszközöket, ideértve a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló megállapodást;

| c) | a megállapodásnak a hajónaprendszeren kell alapulnia, feltéve, hogy elfogadásra kerülnek azok az intézkedések, amelyek biztosítják a rendszer átláthatóságát, javítják hatékonyságát, szabályainak valamennyi érintett fél részéről történő betartását és a rendelkezésre álló legjobb tudományos ajánlásokkal való összhangját; |
| --- | --- |

c)

a megállapodásnak a hajónaprendszeren kell alapulnia, feltéve, hogy elfogadásra kerülnek azok az intézkedések, amelyek biztosítják a rendszer átláthatóságát, javítják hatékonyságát, szabályainak valamennyi érintett fél részéről történő betartását és a rendelkezésre álló legjobb tudományos ajánlásokkal való összhangját;

| d) | a megállapodás tárgyalása folyamán meg kell vizsgálni, hogy az EFA keretében a térség számára előirányzott fejlesztési támogatásokat miként lehetne az FFA-n keresztül folyósítani, lévén, hogy a csendes-óceáni AKCS-országok nem rendelkeznek az ezen alapok megfelelő felhasználásához szükséges emberi erőforrásokkal és technikai eszközökkel; |
| --- | --- |

d)

a megállapodás tárgyalása folyamán meg kell vizsgálni, hogy az EFA keretében a térség számára előirányzott fejlesztési támogatásokat miként lehetne az FFA-n keresztül folyósítani, lévén, hogy a csendes-óceáni AKCS-országok nem rendelkeznek az ezen alapok megfelelő felhasználásához szükséges emberi erőforrásokkal és technikai eszközökkel;

| 17. | hangsúlyozza, hogy e folyamat befejező szakaszában kizárólag regionális megközelítést kell alkalmazni, vagyis a gazdasági partnerségi megállapodást aláíró országokkal egy olyan többoldalú halászati együttműködési megállapodásra kell jutni, amely a uniós flotta számára hozzáférést biztosít ezen országok kizárólagos gazdasági övezeteinek erőforrásaihoz; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy e folyamat befejező szakaszában kizárólag regionális megközelítést kell alkalmazni, vagyis a gazdasági partnerségi megállapodást aláíró országokkal egy olyan többoldalú halászati együttműködési megállapodásra kell jutni, amely a uniós flotta számára hozzáférést biztosít ezen országok kizárólagos gazdasági övezeteinek erőforrásaihoz;

| 18. | javasolja, hogy a Bizottság a Cotonoui Megállapodás felülvizsgálata során vegye figyelembe a csendes-óceáni térségre vonatkozó e halászati stratégiát, valamint a szigetállamok sajátosságait; |
| --- | --- |

18.

javasolja, hogy a Bizottság a Cotonoui Megállapodás felülvizsgálata során vegye figyelembe a csendes-óceáni térségre vonatkozó e halászati stratégiát, valamint a szigetállamok sajátosságait;

| 19. | hangsúlyozza a Parlament igényét, hogy – az EUMSZ rendelkezéseinek megfelelően – megfelelő módon vonják be a kétoldalú megállapodások előkészítésébe és tárgyalási folyamatába, mind pedig azok működésének hosszú távú nyomon követésébe és értékelésébe; ragaszkodik ahhoz, hogy a Parlamentet az EUMSZ 13. cikkének (2) bekezdése és 218. cikkének (10) bekezdése értelmében az eljárás minden szakaszában haladéktalanul és teljes körűen, a Tanáccsal egyenrangú módon tájékoztassák; ismételten hangot ad azon meggyőződésének, hogy a Parlamentet megfigyelők útján kell képviseltetni a halászati megállapodásokban előirányzott vegyes bizottság ülésein; kitart amellett, hogy a civil társadalom – ideértve az EU és a harmadik országok halászati képviselőit is – megfigyelőként vegyen részt az ilyen üléseken; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza a Parlament igényét, hogy – az EUMSZ rendelkezéseinek megfelelően – megfelelő módon vonják be a kétoldalú megállapodások előkészítésébe és tárgyalási folyamatába, mind pedig azok működésének hosszú távú nyomon követésébe és értékelésébe; ragaszkodik ahhoz, hogy a Parlamentet az EUMSZ 13. cikkének (2) bekezdése és 218. cikkének (10) bekezdése értelmében az eljárás minden szakaszában haladéktalanul és teljes körűen, a Tanáccsal egyenrangú módon tájékoztassák; ismételten hangot ad azon meggyőződésének, hogy a Parlamentet megfigyelők útján kell képviseltetni a halászati megállapodásokban előirányzott vegyes bizottság ülésein; kitart amellett, hogy a civil társadalom – ideértve az EU és a harmadik országok halászati képviselőit is – megfigyelőként vegyen részt az ilyen üléseken;

o

o o

| 20. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a jelentést a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak. |
| --- | --- |

20.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a jelentést a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak.

---

(1)  HL L 286., 2008.10.29., 1. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0461.

(3)  JOIN (2012)0006.

(4)  HL L 32., 2005.2.4., 1. o.

(5)  HL L 224., 2006.8.16., 22. o.

(6)  HL L 67., 2012.3.6., 3. o.

(7)  HL L 67., 2012.3.6., 1. o.

(8)  HL L 60., 2011.3.5., 2. o.

(9)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

(10)  HL L 78., 2008.3.19., 1. o.

(11)  HL L 151., 2006.6.6., 3. o.

(12)  HL L 205., 2007.8.7., 3. o.

(13)  HL L 190., 2010.7.22., 3. o.

(14)  HL C 354., 2012.11.17., 1. o.

---

| 19.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/41

---

P7_TA(2013)0403

Halászati korlátozások és felségvizek a Földközi- és a Fekete-tengeren – konfliktusmegoldás

Az Európai Parlament 2013. október 8-i állásfoglalása a halászati korlátozásokról és a parti tengerekről a Földközi- és a Fekete-tengeren – a konfliktusmegoldás módszerei (2011/2086(INI))

(2016/C 181/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezményére (UNCLOS), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezményére (UNCLOS),

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelmére és kezelésére vonatkozó rendelkezések végrehajtásáról szóló, 1995. évi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelmére és kezelésére vonatkozó rendelkezések végrehajtásáról szóló, 1995. évi megállapodásra,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Élelmezési Világszervezet (FAO) 1995. októberi konferenciája által elfogadott, a felelősségteljes halászatra vonatkozó magatartási kódexre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Élelmezési Világszervezet (FAO) 1995. októberi konferenciája által elfogadott, a felelősségteljes halászatra vonatkozó magatartási kódexre,

| — | tekintettel a Fekete-tenger szennyezés elleni védelméről szóló, 1992 áprilisában Bukarestben aláírt egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fekete-tenger szennyezés elleni védelméről szóló, 1992 áprilisában Bukarestben aláírt egyezményre,

| — | tekintettel a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló, 1976 februárjában Barcelonában aláírt és 1995 júniusában ugyanott módosított egyezményre és a hozzá csatolt jegyzőkönyvekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló, 1976 februárjában Barcelonában aláírt és 1995 júniusában ugyanott módosított egyezményre és a hozzá csatolt jegyzőkönyvekre,

| — | tekintettel a fekete-tengeri környezetvédelemre és rehabilitációra vonatkozó, 2009 áprilisában Szófiában elfogadott stratégiai cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fekete-tengeri környezetvédelemre és rehabilitációra vonatkozó, 2009 áprilisában Szófiában elfogadott stratégiai cselekvési tervre,

| — | tekintettel a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2008. június 17-i 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2008. június 17-i 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) (1),

| — | tekintettel a tengeri területrendezés és az integrált partiövezet-gazdálkodás keretének létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2013)0133), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tengeri területrendezés és az integrált partiövezet-gazdálkodás keretének létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2013)0133),

| — | tekintettel a közös halászati politikáról szóló [...]-i [...]/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet [külpolitikáról szóló VII. szakaszára] (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös halászati politikáról szóló [...]-i [...]/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet [külpolitikáról szóló VII. szakaszára] (2),

| — | tekintettel az Unió fekete-tengeri stratégiájáról szóló, 2011. január 20-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió fekete-tengeri stratégiájáról szóló, 2011. január 20-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a jelenlegi és jövőbeli fekete-tengeri halászati gazdálkodásról szóló, 2011. szeptember 13-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jelenlegi és jövőbeli fekete-tengeri halászati gazdálkodásról szóló, 2011. szeptember 13-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a közös halászati politika külső dimenziójáról szóló 2012. november 22-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös halászati politika külső dimenziójáról szóló 2012. november 22-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett „Az Európai Unió integrált tengerpolitikája” című 2007. október 10-i közleményére (COM(2007)0575), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett „Az Európai Unió integrált tengerpolitikája” című 2007. október 10-i közleményére (COM(2007)0575),

| — | tekintettel az integrált tengerpolitikáról (IMP) – az elért eredmények értékeléséről és az új kihívásokról szóló, 2010. október 21-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az integrált tengerpolitikáról (IMP) – az elért eredmények értékeléséről és az új kihívásokról szóló, 2010. október 21-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett „A földközi-tengeri térségben folytatott tevékenységek jobb irányítását célzó integrált tengerpolitika felé” című 2009. szeptember 11-i közleményére (COM(2009)0466), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett „A földközi-tengeri térségben folytatott tevékenységek jobb irányítását célzó integrált tengerpolitika felé” című 2009. szeptember 11-i közleményére (COM(2009)0466),

| — | tekintettel az európai szomszédságpolitikára és az ahhoz kapcsolódó finanszírozási eszközökre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szomszédságpolitikára és az ahhoz kapcsolódó finanszírozási eszközökre,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett „A tengerekkel kapcsolatos tudás 2020: tengermegfigyelés és tengeriadat-kezelés az intelligens és fenntartható növekedés szolgálatában” című 2010. szeptember 8-i közleményére (COM(2010)0461), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett „A tengerekkel kapcsolatos tudás 2020: tengermegfigyelés és tengeriadat-kezelés az intelligens és fenntartható növekedés szolgálatában” című 2010. szeptember 8-i közleményére (COM(2010)0461),

| — | tekintettel az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz révén megvalósuló, az Európai Bizottság által 2008. augusztus 14-én elfogadott, „Földközi-tengeri medence 2007–2013” elnevezésű, határokon átnyúló együttműködési programra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz révén megvalósuló, az Európai Bizottság által 2008. augusztus 14-én elfogadott, „Földközi-tengeri medence 2007–2013” elnevezésű, határokon átnyúló együttműködési programra,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett „Kék növekedés – A fenntartható tengergazdálkodási és tengergazdasági növekedés lehetőségei” című 2012. szeptember 13-i közleményére (COM(2012)0494), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett „Kék növekedés – A fenntartható tengergazdálkodási és tengergazdasági növekedés lehetőségei” című 2012. szeptember 13-i közleményére (COM(2012)0494),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0288/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0288/2013),

| A. | mivel 2025-re a földközi-tengeri térség urbanizációja elérheti a 60 %-ot, így a lakosság egyharmada a part menti területeken összpontosul majd, aminek következtében megkétszereződik a víz és a halászati erőforrások iránti kereslet; |
| --- | --- |

A.

mivel 2025-re a földközi-tengeri térség urbanizációja elérheti a 60 %-ot, így a lakosság egyharmada a part menti területeken összpontosul majd, aminek következtében megkétszereződik a víz és a halászati erőforrások iránti kereslet;

| B. | mivel a Földközi-tengeren zajlik a világ tengeri forgalmának 30 %-a; |
| --- | --- |

B.

mivel a Földközi-tengeren zajlik a világ tengeri forgalmának 30 %-a;

| C. | mivel a Földközi-tenger és a Fekete-tenger oceanográfiai, halászati, környezeti és társadalmi-gazdasági szempontból egyedi tulajdonságokkal rendelkezik; |
| --- | --- |

C.

mivel a Földközi-tenger és a Fekete-tenger oceanográfiai, halászati, környezeti és társadalmi-gazdasági szempontból egyedi tulajdonságokkal rendelkezik;

| D. | mivel a tengeri és part menti területek irányítása összetett feladat, és különböző magán- és közhatóságok részvételével folyik; |
| --- | --- |

D.

mivel a tengeri és part menti területek irányítása összetett feladat, és különböző magán- és közhatóságok részvételével folyik;

| E. | mivel a Földközi-tenger és a Fekete-tenger vize nagyon lassan cserélődik ki (80-90, illetve 140 év alatt), ezért rendkívül érzékeny a tengeri szennyezésre; |
| --- | --- |

E.

mivel a Földközi-tenger és a Fekete-tenger vize nagyon lassan cserélődik ki (80-90, illetve 140 év alatt), ezért rendkívül érzékeny a tengeri szennyezésre;

| F. | mivel a Földközi-tenger halállományának közel 75 %-a túlhalászott; |
| --- | --- |

F.

mivel a Földközi-tenger halállományának közel 75 %-a túlhalászott;

| G. | mivel a hajók nemzeti halászati területekhez való hozzáférését szabályozó jogi rendszerek a hajók felségjelzése szerint váltakoznak; |
| --- | --- |

G.

mivel a hajók nemzeti halászati területekhez való hozzáférését szabályozó jogi rendszerek a hajók felségjelzése szerint váltakoznak;

| 1. | aggályának ad hangot a kevesebb állományért és tengeri erőforrásért folyó nagyobb verseny miatt, amely regionális feszültségekhez és a part menti államok között vitákhoz vezethet a tengeri területek kapcsán; fokozott regionális, tagállami és uniós szintű erőfeszítésekre szólít fel ezzel összefüggésben az erőforrásokhoz való hozzáférés szabályozásának javítása érdekében; |
| --- | --- |

1.

aggályának ad hangot a kevesebb állományért és tengeri erőforrásért folyó nagyobb verseny miatt, amely regionális feszültségekhez és a part menti államok között vitákhoz vezethet a tengeri területek kapcsán; fokozott regionális, tagállami és uniós szintű erőfeszítésekre szólít fel ezzel összefüggésben az erőforrásokhoz való hozzáférés szabályozásának javítása érdekében;

| 2. | arra buzdít minden part menti államot, hogy fokozza erőfeszítéseit a Földközi- és a Fekete-tenger túlhalászásának megakadályozása érdekében, mivel a halállományok csökkenése növeli a konfliktusok veszélyét a térségben; |
| --- | --- |

2.

arra buzdít minden part menti államot, hogy fokozza erőfeszítéseit a Földközi- és a Fekete-tenger túlhalászásának megakadályozása érdekében, mivel a halállományok csökkenése növeli a konfliktusok veszélyét a térségben;

| 3. | határozott meggyőződése, hogy a tengeri területeket és a tengeri határok megállapítását illető viták békés rendezése – összhangban a tagállamok és harmadik országok uniós és nemzetközi jogszabályokban, különösen az ENSZ tengerjogi egyezményében rögzített jogaival és kötelességeivel – az óceánok jó kezelésének alapvető eleme; |
| --- | --- |

3.

határozott meggyőződése, hogy a tengeri területeket és a tengeri határok megállapítását illető viták békés rendezése – összhangban a tagállamok és harmadik országok uniós és nemzetközi jogszabályokban, különösen az ENSZ tengerjogi egyezményében rögzített jogaival és kötelességeivel – az óceánok jó kezelésének alapvető eleme;

| 4. | meggyőződése, hogy a földközi-tengeri és a fekete-tengeri tengergazdálkodás az érintett part menti államok közötti nagyobb fokú politikai kohéziót és együttműködést igényel; hangsúlyozza a kétoldalú együttműködés és a nemzetközi egyezmények fontos szerepét, mivel a fekete-tengeri és földközi-tengeri országok többsége nem tagja az Uniónak, és így nem terjed ki rájuk az uniós jogszabályok hatálya; |
| --- | --- |

4.

meggyőződése, hogy a földközi-tengeri és a fekete-tengeri tengergazdálkodás az érintett part menti államok közötti nagyobb fokú politikai kohéziót és együttműködést igényel; hangsúlyozza a kétoldalú együttműködés és a nemzetközi egyezmények fontos szerepét, mivel a fekete-tengeri és földközi-tengeri országok többsége nem tagja az Uniónak, és így nem terjed ki rájuk az uniós jogszabályok hatálya;

| 5. | örömmel veszi tudomásul, hogy a Bizottság szerepet vállal a Földközi-tenger és a Fekete-tenger partján fekvő nem tagállamokkal folytatott szilárdabb és strukturáltabb párbeszéd előmozdításában az e medencékben található közös állományokkal való gazdálkodás javítása érdekében; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy e célból regionális megközelítést alkalmazva fokozza erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

5.

örömmel veszi tudomásul, hogy a Bizottság szerepet vállal a Földközi-tenger és a Fekete-tenger partján fekvő nem tagállamokkal folytatott szilárdabb és strukturáltabb párbeszéd előmozdításában az e medencékben található közös állományokkal való gazdálkodás javítása érdekében; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy e célból regionális megközelítést alkalmazva fokozza erőfeszítéseit;

| 6. | meggyőződése, hogy a tengergazdálkodás a földközi-tengeri és fekete-tengeri régiókban lehetőséget kínál a nemzetközi kapcsolatokra és a régió hatékony kormányzására; |
| --- | --- |

6.

meggyőződése, hogy a tengergazdálkodás a földközi-tengeri és fekete-tengeri régiókban lehetőséget kínál a nemzetközi kapcsolatokra és a régió hatékony kormányzására;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a csökkent halállományokért és tengeri erőforrásokért folytatott verseny a harmadik országokkal való súrlódások forrása lehet; arra ösztönzi az Uniót és a tagállamokat, hogy működjenek együtt a parti tengervizek és parti tengerek, a kizárólagos gazdasági övezetek, a kontinentális talapzat, a tengeri infrastruktúra és a tengeri erőforrások felügyeletének, ellenőrzésének, biztonságának és védelmének biztosítása érdekében; megállapítja, hogy ebben a vonatkozásban az Uniónak erőteljes politikai jelenlétet kell fenntartania és a nemzetközi viszályok megakadályozására kell törekednie; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a csökkent halállományokért és tengeri erőforrásokért folytatott verseny a harmadik országokkal való súrlódások forrása lehet; arra ösztönzi az Uniót és a tagállamokat, hogy működjenek együtt a parti tengervizek és parti tengerek, a kizárólagos gazdasági övezetek, a kontinentális talapzat, a tengeri infrastruktúra és a tengeri erőforrások felügyeletének, ellenőrzésének, biztonságának és védelmének biztosítása érdekében; megállapítja, hogy ebben a vonatkozásban az Uniónak erőteljes politikai jelenlétet kell fenntartania és a nemzetközi viszályok megakadályozására kell törekednie;

| 8. | arra ösztönzi az Uniót, hogy használja diplomáciai eszközeit a tagállamok és harmadik országok közötti párbeszéd ösztönzésére annak biztosítása érdekében, hogy fontosságot tulajdonítsanak az Unió közös halászati politikájának, és ellenőrizzék szabályainak betartását; hangsúlyozza, hogy az uniós tagjelölt országoknak különösen tiszteletben kell tartaniuk az uniós halászati politika elveit, valamint a halászati tevékenységekre alkalmazandó uniós és nemzetközi jogszabályokat; |
| --- | --- |

8.

arra ösztönzi az Uniót, hogy használja diplomáciai eszközeit a tagállamok és harmadik országok közötti párbeszéd ösztönzésére annak biztosítása érdekében, hogy fontosságot tulajdonítsanak az Unió közös halászati politikájának, és ellenőrizzék szabályainak betartását; hangsúlyozza, hogy az uniós tagjelölt országoknak különösen tiszteletben kell tartaniuk az uniós halászati politika elveit, valamint a halászati tevékenységekre alkalmazandó uniós és nemzetközi jogszabályokat;

| 9. | megállapítja, hogy a 21 földközi-tengeri állam közül három nem írta alá és nem ratifikálta az ENSZ tengerjogi egyezményét; kéri a Bizottságot, hogy ösztönözze ezeket az országokat, különösen az uniós tagjelölt országokat arra, hogy csatlakozzanak az egyezményhez, és hajtsák végre az uniós tengerügyi szabályozási keret szerves részeként; |
| --- | --- |

9.

megállapítja, hogy a 21 földközi-tengeri állam közül három nem írta alá és nem ratifikálta az ENSZ tengerjogi egyezményét; kéri a Bizottságot, hogy ösztönözze ezeket az országokat, különösen az uniós tagjelölt országokat arra, hogy csatlakozzanak az egyezményhez, és hajtsák végre az uniós tengerügyi szabályozási keret szerves részeként;

| 10. | felhívja a Bizottságot és a harmadik országokat, hogy dolgozzanak ki regionális megközelítést a földközi-tengeri és fekete-tengeri halállományok megőrzésére és halászatára vonatkozóan, figyelembe véve a halászat határokon átnyúló dimenzióját és azt, hogy egyes fajok vándorolnak; e tekintetben hangsúlyozza a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) jelentős szerepét az egyenlő versenyfeltételek biztosításában és a fekete-tengeri fenntartható halászat biztosításának regionális fórumaként; |
| --- | --- |

10.

felhívja a Bizottságot és a harmadik országokat, hogy dolgozzanak ki regionális megközelítést a földközi-tengeri és fekete-tengeri halállományok megőrzésére és halászatára vonatkozóan, figyelembe véve a halászat határokon átnyúló dimenzióját és azt, hogy egyes fajok vándorolnak; e tekintetben hangsúlyozza a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) jelentős szerepét az egyenlő versenyfeltételek biztosításában és a fekete-tengeri fenntartható halászat biztosításának regionális fórumaként;

| 11. | hangsúlyozza a környezetvédelem és fenntartható fejlődés szükségességét e tengeri medencékben és azt, hogy fokozott erőfeszítésekre van szükség a tengerirányítás és -ellenőrzés érdekében, a nemzetközi jogszabályokkal – különösen az UNCLOS-szal –összhangban, ami hozzájárul a part menti és tengeri területek fokozott környezetvédelméhez; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza a környezetvédelem és fenntartható fejlődés szükségességét e tengeri medencékben és azt, hogy fokozott erőfeszítésekre van szükség a tengerirányítás és -ellenőrzés érdekében, a nemzetközi jogszabályokkal – különösen az UNCLOS-szal –összhangban, ami hozzájárul a part menti és tengeri területek fokozott környezetvédelméhez;

| 12. | úgy véli, hogy egy integrált tengerpolitika és különösen a tengeri területrendezés központi szerepet játszhat a konfliktusok megelőzésében az uniós tagállamok között, illetve a tagállamok és harmadik országok között; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy egy integrált tengerpolitika és különösen a tengeri területrendezés központi szerepet játszhat a konfliktusok megelőzésében az uniós tagállamok között, illetve a tagállamok és harmadik országok között;

| 13. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a „Kék növekedés” stratégia és a szomszédos országokkal – az egyazon földrajzi régióban elhelyezkedő harmadik országokkal is – meglévő megállapodások keretében vezessék be az integrált partiövezet-gazdálkodást és a tengeri területrendezést a nyílt tengeri szélerőművek, víz alatti kábelek és vezetékek lefektetése, tengeri szállítás, halászat és akvakultúra, valamint halállománypótló területek kialakítása tekintetében; |
| --- | --- |

13.

arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a „Kék növekedés” stratégia és a szomszédos országokkal – az egyazon földrajzi régióban elhelyezkedő harmadik országokkal is – meglévő megállapodások keretében vezessék be az integrált partiövezet-gazdálkodást és a tengeri területrendezést a nyílt tengeri szélerőművek, víz alatti kábelek és vezetékek lefektetése, tengeri szállítás, halászat és akvakultúra, valamint halállománypótló területek kialakítása tekintetében;

| 14. | ösztönzi a tengeri övezetek, különösen a kizárólagos gazdasági övezetek és a védett tengeri területek kialakítását, ami nem csupán a halállományok megőrzését és a parti tengereken túli gazdálkodást fogja javítani, hanem elő fogja mozdítani a fenntartható halászati erőforrásokat, elősegíti a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat ellenőrzését és az ellene folytatott küzdelmet, valamint javítani fogja a tengergazdálkodást ezekben a medencékben; hangsúlyozza, hogy az Uniónak e tekintetben megfelelő iránymutatást, koordinálást és támogatást kell nyújtania a tagállamoknak; |
| --- | --- |

14.

ösztönzi a tengeri övezetek, különösen a kizárólagos gazdasági övezetek és a védett tengeri területek kialakítását, ami nem csupán a halállományok megőrzését és a parti tengereken túli gazdálkodást fogja javítani, hanem elő fogja mozdítani a fenntartható halászati erőforrásokat, elősegíti a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat ellenőrzését és az ellene folytatott küzdelmet, valamint javítani fogja a tengergazdálkodást ezekben a medencékben; hangsúlyozza, hogy az Uniónak e tekintetben megfelelő iránymutatást, koordinálást és támogatást kell nyújtania a tagállamoknak;

| 15. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg alaposabban e kérdést, hogy biztosítva legyen a koherencia a vonatkozó uniós szakpolitikai területeken, elsősorban a közös halászati politika és az integrált tengerpolitika területén, továbbá hogy fokozott együttműködés és párbeszéd révén támogassa e koherenciát – és az egyenlő versenyfeltételeket – az Unión belül és a szomszédos partnerországok vonatkozásában is; |
| --- | --- |

15.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg alaposabban e kérdést, hogy biztosítva legyen a koherencia a vonatkozó uniós szakpolitikai területeken, elsősorban a közös halászati politika és az integrált tengerpolitika területén, továbbá hogy fokozott együttműködés és párbeszéd révén támogassa e koherenciát – és az egyenlő versenyfeltételeket – az Unión belül és a szomszédos partnerországok vonatkozásában is;

| 16. | hangsúlyozza az állományfelmérések jelentőségét, és fokozott együttműködésre hívja fel a tudományos intézeteket mindkét medence tekintetében, ideértve a tudományos adatok cseréjét és az információk egymással való megosztását; meggyőződése, hogy az Uniónak támogatnia, ösztönöznie és segítenie kell az együttműködést és a közös munkát az Unió tudományos csoportjai és az érintett nem tagállamokban működő partnereik között; e tekintetben üdvözli a „tengerekkel kapcsolatos tudás 2020” kezdeményezést, melynek célja a tengeri környezettel kapcsolatos adatok elérhetővé tétele számos potenciálisan érdekelt fél, például a közvélemény, az ipari, oktatási és kutatási intézmények és a civil társadalom számára; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza az állományfelmérések jelentőségét, és fokozott együttműködésre hívja fel a tudományos intézeteket mindkét medence tekintetében, ideértve a tudományos adatok cseréjét és az információk egymással való megosztását; meggyőződése, hogy az Uniónak támogatnia, ösztönöznie és segítenie kell az együttműködést és a közös munkát az Unió tudományos csoportjai és az érintett nem tagállamokban működő partnereik között; e tekintetben üdvözli a „tengerekkel kapcsolatos tudás 2020” kezdeményezést, melynek célja a tengeri környezettel kapcsolatos adatok elérhetővé tétele számos potenciálisan érdekelt fél, például a közvélemény, az ipari, oktatási és kutatási intézmények és a civil társadalom számára;

| 17. | az ökoszisztéma megóvásának erősítését célzó integrált célkitűzés keretében felhív a halászati tevékenységek nyomon követési, ellenőrzési és felügyeleti rendszerének javítására mindkét medencében, összhangban az uniós és nemzetközi jogszabályokkal – különösen az UNCLOS-szal –, hatékonyabban járulva hozzá ezáltal a halállományok hosszú távon való fenntartható kiaknázásához és a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemhez; |
| --- | --- |

17.

az ökoszisztéma megóvásának erősítését célzó integrált célkitűzés keretében felhív a halászati tevékenységek nyomon követési, ellenőrzési és felügyeleti rendszerének javítására mindkét medencében, összhangban az uniós és nemzetközi jogszabályokkal – különösen az UNCLOS-szal –, hatékonyabban járulva hozzá ezáltal a halállományok hosszú távon való fenntartható kiaknázásához és a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemhez;

| 18. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

18.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 164., 2008.6.25., 19. o.

(2)  Lásd a [...] számú tanácsi dokumentumot.

(3)  HL C 136. E, 2012.5.11., 81. o.

(4)  HL C 51. E, 2013.2.22., 37. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0461.

(6)  HL C 70. E, 2012.3.8., 70. o.

---

2013. október 9.

| 19.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/45 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/45

---

P7_TA(2013)0411

Az EU és Kína közötti kétoldalú beruházási megállapodás megkötése érdekében folytatott tárgyalások

Az Európai Parlament 2013. október 9-i állásfoglalása az EU és Kína közötti kétoldalú beruházási megállapodásról szóló tárgyalásokról (2013/2674(RSP))

(2016/C 181/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2., 3., 6. és 21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2., 3., 6. és 21. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 153., 191., 207. és 218. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 153., 191., 207. és 218. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 12., 21., 28., 29. 31. és 32. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 12., 21., 28., 29. 31. és 32. cikkére,

| — | tekintettel az emberi jogokra és demokráciára vonatkozó, 2012. június 25-i uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokra és demokráciára vonatkozó, 2012. június 25-i uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre,

| — | tekintettel a Kínai Népköztársaság WTO-hoz való csatlakozásáról szóló, 2001. november 23-i jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kínai Népköztársaság WTO-hoz való csatlakozásáról szóló, 2001. november 23-i jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel a 2012. május 23-i, „EU és Kína: kiegyenlítetlen kereskedelem?” című állásfoglalására (1), illetve a Külső Politikák Igazgatósága által a Kínával ápolt kereskedelmi és gazdasági kapcsolatokról készített 2011. júliusi jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. május 23-i, „EU és Kína: kiegyenlítetlen kereskedelem?” című állásfoglalására (1), illetve a Külső Politikák Igazgatósága által a Kínával ápolt kereskedelmi és gazdasági kapcsolatokról készített 2011. júliusi jelentésre,

| — | tekintettel az EU és Kína közötti kapcsolatokról szóló, 2013. március 14-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Kína közötti kapcsolatokról szóló, 2013. március 14-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az IMF állami befektetési alapokkal foglalkozó nemzetközi munkacsoportja által 2008 októberében elfogadott, ún. santiagói elvekre (általánosan elfogadott elvek és gyakorlatok), |
| --- | --- |

—

tekintettel az IMF állami befektetési alapokkal foglalkozó nemzetközi munkacsoportja által 2008 októberében elfogadott, ún. santiagói elvekre (általánosan elfogadott elvek és gyakorlatok),

| — | tekintettel a 2012. szeptember 20-án Brüsszelben tartott 13. EU–Kína csúcstalálkozón kiadott közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. szeptember 20-án Brüsszelben tartott 13. EU–Kína csúcstalálkozón kiadott közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel a „Kereskedelem, növekedés és globális ügyek – a kereskedelempolitika mint az Európa 2020 stratégia kulcseleme” című bizottsági közleményre (COM(2010)0612) és az Európa 2020 stratégia keretében kialakítandó új európai kereskedelempolitikáról szóló, 2011. szeptember 27-i európai parlamenti állásfoglalásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kereskedelem, növekedés és globális ügyek – a kereskedelempolitika mint az Európa 2020 stratégia kulcseleme” című bizottsági közleményre (COM(2010)0612) és az Európa 2020 stratégia keretében kialakítandó új európai kereskedelempolitikáról szóló, 2011. szeptember 27-i európai parlamenti állásfoglalásra (3),

| — | tekintettel a kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló, 2011. december 13-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló, 2011. december 13-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a jövőbeni európai nemzetközi beruházási politikáról szóló, 2011. április 6-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jövőbeni európai nemzetközi beruházási politikáról szóló, 2011. április 6-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel „A nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a vállalati társadalmi felelősségvállalásról” (6), „Az emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban” (7), valamint a „Nemzetközi kereskedelempolitika az éghajlatváltozás által támasztott követelmények összefüggésében” (8) című, 2010. november 25-i állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a vállalati társadalmi felelősségvállalásról” (6), „Az emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban” (7), valamint a „Nemzetközi kereskedelempolitika az éghajlatváltozás által támasztott követelmények összefüggésében” (8) című, 2010. november 25-i állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a Bizottság „EU–Kína: Közelebbi partnerség, növekvő felelősség” című közleményére (COM(2006)0631), valamint az azt kísérő „Verseny és partnerség: az EU és Kína közötti kereskedelemről és befektetésekről” szóló szakpolitikai dokumentumra (COM(2006)0632), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „EU–Kína: Közelebbi partnerség, növekvő felelősség” című közleményére (COM(2006)0631), valamint az azt kísérő „Verseny és partnerség: az EU és Kína közötti kereskedelemről és befektetésekről” szóló szakpolitikai dokumentumra (COM(2006)0632),

| — | tekintettel az európai kis- és középvállalkozások nemzetközi kereskedelemben betöltött szerepének megerősítéséről szóló, 2009. február 5-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai kis- és középvállalkozások nemzetközi kereskedelemben betöltött szerepének megerősítéséről szóló, 2009. február 5-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel azon közelmúltbeli döntésére, mely közzétételi követelmények bevezetését írja elő a nyersanyag- és fakitermelő iparágakban kormányoknak történő kifizetéseik vonatkozásában (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel azon közelmúltbeli döntésére, mely közzétételi követelmények bevezetését írja elő a nyersanyag- és fakitermelő iparágakban kormányoknak történő kifizetéseik vonatkozásában (10),

| — | tekintettel az EU és Kína által 2012 februárjában Pekingben tartott 14. EU–Kína csúcstalálkozón a kétoldalú beruházási megállapodásról szóló tárgyalások megkezdéséről hozott közös döntésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Kína által 2012 februárjában Pekingben tartott 14. EU–Kína csúcstalálkozón a kétoldalú beruházási megállapodásról szóló tárgyalások megkezdéséről hozott közös döntésre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az EU és Kína közötti kereskedelem az elmúlt három évtizedben gyorsan és folyamatosan nőtt, 2012-ben 433,8 milliárd euróval érve el a tetőpontot, és mivel a kétoldalú kereskedelem egyensúlya 1997 óta Kína javára tolódott el; mivel ez a kereskedelmi deficit a 2000. évi 49 milliárd euróról 2012-re 146 milliárdra nőtt, |
| --- | --- |

A.

mivel az EU és Kína közötti kereskedelem az elmúlt három évtizedben gyorsan és folyamatosan nőtt, 2012-ben 433,8 milliárd euróval érve el a tetőpontot, és mivel a kétoldalú kereskedelem egyensúlya 1997 óta Kína javára tolódott el; mivel ez a kereskedelmi deficit a 2000. évi 49 milliárd euróról 2012-re 146 milliárdra nőtt,

| B. | mivel 2011-ben az EU által Kínában eszközölt külföldi befektetések volumene 102 milliárd eurót, az ugyanebben az évben Kína által az EU-ban eszközölt külföldi befektetések volumene pedig 15 milliárd eurót tett ki; mivel 2006-ban a Kína által az EU-ban eszközölt külföldi befektetések volumene 3,5 milliárd eurót tett ki, |
| --- | --- |

B.

mivel 2011-ben az EU által Kínában eszközölt külföldi befektetések volumene 102 milliárd eurót, az ugyanebben az évben Kína által az EU-ban eszközölt külföldi befektetések volumene pedig 15 milliárd eurót tett ki; mivel 2006-ban a Kína által az EU-ban eszközölt külföldi befektetések volumene 3,5 milliárd eurót tett ki,

| C. | mivel a Lisszaboni Szerződés a közvetlen külföldi befektetéseket az EU kizárólagos hatáskörébe vonta, |
| --- | --- |

C.

mivel a Lisszaboni Szerződés a közvetlen külföldi befektetéseket az EU kizárólagos hatáskörébe vonta,

| D. | mivel 26 tagállam rendelkezik Kínával kötött, hatályos kétoldalú beruházási megállapodással; mivel az új uniós külföldi befektetési politika keretében az EU még nem dolgozott ki hosszú távú és fenntartható iparpolitikát, mely körvonalazza offenzív és defenzív érdekeit, |
| --- | --- |

D.

mivel 26 tagállam rendelkezik Kínával kötött, hatályos kétoldalú beruházási megállapodással; mivel az új uniós külföldi befektetési politika keretében az EU még nem dolgozott ki hosszú távú és fenntartható iparpolitikát, mely körvonalazza offenzív és defenzív érdekeit,

| E. | mivel Kína még mindig a világ első három, befektetéseket vonzó piacának egyike annak ellenére, hogy az elmúlt években a munkaerőköltségek évente 10 %-kal nőttek, |
| --- | --- |

E.

mivel Kína még mindig a világ első három, befektetéseket vonzó piacának egyike annak ellenére, hogy az elmúlt években a munkaerőköltségek évente 10 %-kal nőttek,

| F. | mivel Kína 12. 5 éves tervében és az Európa 2020 stratégiában kifejtett fejlesztési célok nagy számú közös érdeket és közös kihívásokat tartalmaznak; mivel az Európai Unió és a kínai gazdaság közötti integráció és technológiai csere magasabb szintje szinergiákhoz és kölcsönös előnyökhöz vezethet, |
| --- | --- |

F.

mivel Kína 12. 5 éves tervében és az Európa 2020 stratégiában kifejtett fejlesztési célok nagy számú közös érdeket és közös kihívásokat tartalmaznak; mivel az Európai Unió és a kínai gazdaság közötti integráció és technológiai csere magasabb szintje szinergiákhoz és kölcsönös előnyökhöz vezethet,

| G. | mivel a magán- és állami vállalatoknak egyenlő versenyfeltételekben kell részesülniük, |
| --- | --- |

G.

mivel a magán- és állami vállalatoknak egyenlő versenyfeltételekben kell részesülniük,

| H. | mivel a jelen beruházási megállapodás az első, amelyet az EU teljes jogkörében tárgyal a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően; mivel a jelen, a piacra jutást is magában foglaló beruházási megállapodásról szóló tárgyalások nagy érdeklődésre tarthatnak számot és a lakosság körében aggályokra adhatnak okot, és ezért a lehető legmagasabb fokú átláthatósággal kell azokat lefolytatni a szükséges parlamenti felügyelet lehetővé tétele érdekében, ezáltal teljesítve annak egyik előfeltételét, hogy az Európai Parlament megadhassa szükséges egyetértését a tárgyalások eredményéhez, |
| --- | --- |

H.

mivel a jelen beruházási megállapodás az első, amelyet az EU teljes jogkörében tárgyal a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően; mivel a jelen, a piacra jutást is magában foglaló beruházási megállapodásról szóló tárgyalások nagy érdeklődésre tarthatnak számot és a lakosság körében aggályokra adhatnak okot, és ezért a lehető legmagasabb fokú átláthatósággal kell azokat lefolytatni a szükséges parlamenti felügyelet lehetővé tétele érdekében, ezáltal teljesítve annak egyik előfeltételét, hogy az Európai Parlament megadhassa szükséges egyetértését a tárgyalások eredményéhez,

| I. | mivel a beruházóknak meg kell felelniük mind a fogadó ország jogszabályainak, mind az EU és Kína által kötendő bármely megállapodás rendelkezéseinek annak hatálybalépését követően azért, hogy teljes mértékben részesülhessenek beruházásaik lehető legjobb védelméből, |
| --- | --- |

I.

mivel a beruházóknak meg kell felelniük mind a fogadó ország jogszabályainak, mind az EU és Kína által kötendő bármely megállapodás rendelkezéseinek annak hatálybalépését követően azért, hogy teljes mértékben részesülhessenek beruházásaik lehető legjobb védelméből,

| J. | mivel az a tény, hogy Kína csekély mértékben vagy egyáltalán nem tart be bizonyos – nemzetközileg elismert – alapvető szociális és munkajogokat, valamint környezetvédelmi normákat az egyik oka az EU és Kína közötti kereskedelemben jelenleg fennálló egyensúlyhiányának, amely tovább fokozódhat a beruházási kapcsolatok elmélyítésével, amennyiben nem történik javulás e jogok és normák végrehajtása tekintetében; mivel a beruházási megállapodás ezért nem okozhatja a szociális és környezetvédelmi normák további csökkenését Kínában, hanem ellenkezőleg, hozzá kell járulnia azok javulásához, mintegy előfeltételként a kiegyensúlyozottabb és kölcsönösen előnyös kereskedelmi és beruházási kapcsolatok kialakulásához, |
| --- | --- |

J.

mivel az a tény, hogy Kína csekély mértékben vagy egyáltalán nem tart be bizonyos – nemzetközileg elismert – alapvető szociális és munkajogokat, valamint környezetvédelmi normákat az egyik oka az EU és Kína közötti kereskedelemben jelenleg fennálló egyensúlyhiányának, amely tovább fokozódhat a beruházási kapcsolatok elmélyítésével, amennyiben nem történik javulás e jogok és normák végrehajtása tekintetében; mivel a beruházási megállapodás ezért nem okozhatja a szociális és környezetvédelmi normák további csökkenését Kínában, hanem ellenkezőleg, hozzá kell járulnia azok javulásához, mintegy előfeltételként a kiegyensúlyozottabb és kölcsönösen előnyös kereskedelmi és beruházási kapcsolatok kialakulásához,

| K. | mivel a beruházási megállapodásnak magában kell foglalnia a beruházó kötelezettségeit, többek között a – mindkét fél jogszabályaiban előírtak szerinti –szakszervezeti és más munkajogok, az átláthatóság és a környezetvédelem tiszteletben tartását, valamint összhangban kell állnia a WTO szabályaival és a felek által aláírt és ratifikált egyéb releváns nemzetközi megállapodásokkal és alapvető egyezményekkel; mivel a beruházási megállapodások nem terjednek ki a külön a munkajogok és munkaügyi előírások, illetve egyéb jogszabályi előírások kijátszására létrehozott övezetekre, |
| --- | --- |

K.

mivel a beruházási megállapodásnak magában kell foglalnia a beruházó kötelezettségeit, többek között a – mindkét fél jogszabályaiban előírtak szerinti –szakszervezeti és más munkajogok, az átláthatóság és a környezetvédelem tiszteletben tartását, valamint összhangban kell állnia a WTO szabályaival és a felek által aláírt és ratifikált egyéb releváns nemzetközi megállapodásokkal és alapvető egyezményekkel; mivel a beruházási megállapodások nem terjednek ki a külön a munkajogok és munkaügyi előírások, illetve egyéb jogszabályi előírások kijátszására létrehozott övezetekre,

| L. | mivel az olyan EU-exportra szánt termékek, amelyeket kényszermunkatáborokban, köztük az átnevelő munkatáborok rendszerében – közismertebben a „laogai táborokban” – állítottak elő nem részesülhetnek a jelen kétoldalú beruházási megállapodás keretében történt beruházásokból, |
| --- | --- |

L.

mivel az olyan EU-exportra szánt termékek, amelyeket kényszermunkatáborokban, köztük az átnevelő munkatáborok rendszerében – közismertebben a „laogai táborokban” – állítottak elő nem részesülhetnek a jelen kétoldalú beruházási megállapodás keretében történt beruházásokból,

| M. | mivel a Bizottság és a Tanács elkötelezte magát annak biztosítására, hogy az uniós beruházási politika figyelembe veszi az Unió külső tevékenységének elveit és célkitűzéseit – többek között az emberi jogokat –, és hogy ezeket 2013-tól kezdődően érvényesíti, |
| --- | --- |

M.

mivel a Bizottság és a Tanács elkötelezte magát annak biztosítására, hogy az uniós beruházási politika figyelembe veszi az Unió külső tevékenységének elveit és célkitűzéseit – többek között az emberi jogokat –, és hogy ezeket 2013-tól kezdődően érvényesíti,

| N. | mivel egy Kínával kötendő beruházási megállapodás lényegesen javítaná az EU–Kína gazdasági kapcsolatokat, az EU és Kína közötti politikai párbeszéd javulásához is hozzá kellene járulnia, nevezetesen az olyan kérdésekben, mint az emberi jogok – egy hatékony és eredményorientált emberi jogi párbeszéd keretében – és a jogállamiság, a politikai és gazdasági kapcsolatok párhuzamos vonalon történő tartása érdekében, a stratégiai partnerség szellemével összhangban, |
| --- | --- |

N.

mivel egy Kínával kötendő beruházási megállapodás lényegesen javítaná az EU–Kína gazdasági kapcsolatokat, az EU és Kína közötti politikai párbeszéd javulásához is hozzá kellene járulnia, nevezetesen az olyan kérdésekben, mint az emberi jogok – egy hatékony és eredményorientált emberi jogi párbeszéd keretében – és a jogállamiság, a politikai és gazdasági kapcsolatok párhuzamos vonalon történő tartása érdekében, a stratégiai partnerség szellemével összhangban,

| O. | mivel a beruházóknak és a befektetéseknek gazdálkodási politikáik és gyakorlataik révén arra kell törekedniük, hogy összhangban legyenek a fogadó állam és azon helyi kormányzati szintek fejlesztési célkitűzéseivel, ahol a beruházásra sor kerül; |
| --- | --- |

O.

mivel a beruházóknak és a befektetéseknek gazdálkodási politikáik és gyakorlataik révén arra kell törekedniük, hogy összhangban legyenek a fogadó állam és azon helyi kormányzati szintek fejlesztési célkitűzéseivel, ahol a beruházásra sor kerül;

| 1. | üdvözli az Európai Unió és Kína közötti kereskedelmi kapcsolatok megerősítését; felszólítja az EU-t és Kínát, hogy ezt a kiegyensúlyozott kapcsolatot a partnerség, rendszeres magas szintű párbeszéd és a kölcsönös előnyök alapján vigyék tovább, ahelyett hogy konfrontációs versenybe kezdenének; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az Európai Unió és Kína közötti kereskedelmi kapcsolatok megerősítését; felszólítja az EU-t és Kínát, hogy ezt a kiegyensúlyozott kapcsolatot a partnerség, rendszeres magas szintű párbeszéd és a kölcsönös előnyök alapján vigyék tovább, ahelyett hogy konfrontációs versenybe kezdenének;

| 2. | rámutat, hogy Kínának – amely 2001 óta a WTO tagja – nagyobb hangsúlyt kellene fektetnie kereskedelmének liberalizációjára és piacának megnyitására az egyenlőbb versenyfeltételek biztosítása, illetve azon mesterséges akadályok megszüntetésének felgyorsítása érdekében, amelyekkel a vállalatok a kínai piacra való bejutás során szembesülnek; |
| --- | --- |

2.

rámutat, hogy Kínának – amely 2001 óta a WTO tagja – nagyobb hangsúlyt kellene fektetnie kereskedelmének liberalizációjára és piacának megnyitására az egyenlőbb versenyfeltételek biztosítása, illetve azon mesterséges akadályok megszüntetésének felgyorsítása érdekében, amelyekkel a vállalatok a kínai piacra való bejutás során szembesülnek;

| 3. | megjegyzi, hogy az európai vállalatok sajnálatosnak tartják, hogy számos vámjellegű és nem vámjellegű akadály létezik a kínai piacon, például a külföldi gazdasági szereplőkkel szembeni diszkrimináció bizonyos fajtái, valamint a vámszerkezet bonyolultsága és a kereskedelmet akadályozó technikai tényezők; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy az európai vállalatok sajnálatosnak tartják, hogy számos vámjellegű és nem vámjellegű akadály létezik a kínai piacon, például a külföldi gazdasági szereplőkkel szembeni diszkrimináció bizonyos fajtái, valamint a vámszerkezet bonyolultsága és a kereskedelmet akadályozó technikai tényezők;

| 4. | üdvözli a piacra jutás kérdésének felvételét a tárgyalási megbízatásba; úgy véli, hogy a piacra jutás tárgyalásokba történő felvételének Kína általi visszaigazolása a tárgyalások megkezdésének előfeltétele; |
| --- | --- |

4.

üdvözli a piacra jutás kérdésének felvételét a tárgyalási megbízatásba; úgy véli, hogy a piacra jutás tárgyalásokba történő felvételének Kína általi visszaigazolása a tárgyalások megkezdésének előfeltétele;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a tárgyalási folyamatba egyértelműen be kell vonni mind a közvetlen külföldi befektetéseket, mind a portfólióbefektetéseket; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a tárgyalási folyamatba egyértelműen be kell vonni mind a közvetlen külföldi befektetéseket, mind a portfólióbefektetéseket;

| 6. | megállapítja, hogy a kínai vállalkozások általában stabil befektetési környezetnek tekintik az Uniót, de sajnálatosnak tartják azt, amit az európai mezőgazdasági termékekre vonatkozó még fennálló exporttámogatásoknak látnak, továbbá az uniós piachoz való hozzáférést nehezítő bizonyos kereskedelmi akadályok meglétét, például a technikai jellegű kereskedelmi akadályokat és a bizonyos tagállamokban a harmadik országok befektetései elé gördített akadályokat, továbbá hogy kérik a fennmaradó indokolatlan akadályok felszámolását és a tagállamokban való beruházások könnyítését; emlékeztet azonban arra, hogy Kína a közelmúltban biztonsági felülvizsgálati mechanizmust vezetett be a külföldi befektetések ellenőrzésére, és hogy az ilyen mechanizmusok alkalmazása mindkét fél esetében törvényes indokokon alapulhat; rámutat, hogy az EU-nak és Kínának a biztonsággal kapcsolatban lehetnek olyan jogos aggodalmai, amelyek bizonyos ágazatokban indokolják a külföldi beruházás teljes vagy részleges, ideiglenes vagy hosszú távú kizárását; |
| --- | --- |

6.

megállapítja, hogy a kínai vállalkozások általában stabil befektetési környezetnek tekintik az Uniót, de sajnálatosnak tartják azt, amit az európai mezőgazdasági termékekre vonatkozó még fennálló exporttámogatásoknak látnak, továbbá az uniós piachoz való hozzáférést nehezítő bizonyos kereskedelmi akadályok meglétét, például a technikai jellegű kereskedelmi akadályokat és a bizonyos tagállamokban a harmadik országok befektetései elé gördített akadályokat, továbbá hogy kérik a fennmaradó indokolatlan akadályok felszámolását és a tagállamokban való beruházások könnyítését; emlékeztet azonban arra, hogy Kína a közelmúltban biztonsági felülvizsgálati mechanizmust vezetett be a külföldi befektetések ellenőrzésére, és hogy az ilyen mechanizmusok alkalmazása mindkét fél esetében törvényes indokokon alapulhat; rámutat, hogy az EU-nak és Kínának a biztonsággal kapcsolatban lehetnek olyan jogos aggodalmai, amelyek bizonyos ágazatokban indokolják a külföldi beruházás teljes vagy részleges, ideiglenes vagy hosszú távú kizárását;

| 7. | emlékeztet arra, hogy a külföldi vállalatok kínai jelenlétének jelenleg engedélyezett alapvető formája a „joint venture”, amely vállalati forma gyakran stratégiai technológiák átadásával jár, az európai ipar rovására elősegítve Kína versenyképességének fejlődését; meggyőződése, hogy Kína a külföldi befektetők letelepedését lehetővé tévő további jogi szabályozások irányába történő nyitása, a szellemitulajdon-jogok, az ipari tulajdon, a márkák és a földrajzi árujelzők megfelelő védelmével ötvözve kölcsönösen előnyös lenne, és megkönnyítené az európai és kínai gazdaságok többek között a környezetbarát technológia és innováció felé orientált, fokozottabb stratégiai megközelítésen alapuló gazdasági együttműködésének nagyobb fokú integrációját; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet arra, hogy a külföldi vállalatok kínai jelenlétének jelenleg engedélyezett alapvető formája a „joint venture”, amely vállalati forma gyakran stratégiai technológiák átadásával jár, az európai ipar rovására elősegítve Kína versenyképességének fejlődését; meggyőződése, hogy Kína a külföldi befektetők letelepedését lehetővé tévő további jogi szabályozások irányába történő nyitása, a szellemitulajdon-jogok, az ipari tulajdon, a márkák és a földrajzi árujelzők megfelelő védelmével ötvözve kölcsönösen előnyös lenne, és megkönnyítené az európai és kínai gazdaságok többek között a környezetbarát technológia és innováció felé orientált, fokozottabb stratégiai megközelítésen alapuló gazdasági együttműködésének nagyobb fokú integrációját;

| 8. | meggyőződése, hogy Kínában a szellemitulajdon-jogok megfelelőbb védelme és az azzal kapcsolatos szabályok hatékony alkalmazása jelentős mértékben ösztönözné az uniós és más államok befektetőit arra, hogy beruházzanak, megosszák az új technológiai ismereteket, és korszerűsítsék a Kínában már meglévő technológiákat, különös tekintettel a környezetvédelmi szempontból biztonságos technológiákra; |
| --- | --- |

8.

meggyőződése, hogy Kínában a szellemitulajdon-jogok megfelelőbb védelme és az azzal kapcsolatos szabályok hatékony alkalmazása jelentős mértékben ösztönözné az uniós és más államok befektetőit arra, hogy beruházzanak, megosszák az új technológiai ismereteket, és korszerűsítsék a Kínában már meglévő technológiákat, különös tekintettel a környezetvédelmi szempontból biztonságos technológiákra;

| 9. | üdvözli a Kereskedelmi Világszervezethez való csatlakozás óta a kínai hatóságok által a szellemitulajdon-jogok tiszteletben tartásának fokozására tett erőfeszítéseket, de továbbra is sajnálatosnak tartja, hogy e jogok védelme nem kielégítő, illetve hogy semmilyen eszköz nem áll az európai vállalkozások, köztük a kkv-k rendelkezésére ahhoz, hogy hatékonyan léphessenek fel a szellemi tulajdonhoz fűződő jogaik megsértése esetén; |
| --- | --- |

9.

üdvözli a Kereskedelmi Világszervezethez való csatlakozás óta a kínai hatóságok által a szellemitulajdon-jogok tiszteletben tartásának fokozására tett erőfeszítéseket, de továbbra is sajnálatosnak tartja, hogy e jogok védelme nem kielégítő, illetve hogy semmilyen eszköz nem áll az európai vállalkozások, köztük a kkv-k rendelkezésére ahhoz, hogy hatékonyan léphessenek fel a szellemi tulajdonhoz fűződő jogaik megsértése esetén;

| 10. | nyugtalanítja a kötelmi kötelezettségek betartatására nem képes kínai igazságszolgáltatási rendszer megbízhatatlansága, valamint a beruházásokra irányadó szabályozási rendszer alkalmazása tekintetében az átláthatóság és az egységesség hiánya; |
| --- | --- |

10.

nyugtalanítja a kötelmi kötelezettségek betartatására nem képes kínai igazságszolgáltatási rendszer megbízhatatlansága, valamint a beruházásokra irányadó szabályozási rendszer alkalmazása tekintetében az átláthatóság és az egységesség hiánya;

| 11. | sürgeti a Bizottságot, hogy folytasson tárgyalásokat egy nagyra törő és kiegyensúlyozott EU–Kína beruházási megállapodásról, amelynek révén kedvezőbb körülményeket – többek között a piacra jutás javítását – lehet kialakítani az európai befektetők számára Kínában és fordítva annak érdekében, hogy nőjön a kölcsönös tőkeáramlás volumene, továbbá hogy nagyobb átláthatóságot biztosítsanak a partnerország gazdaságában beruházó állami és magánvállalkozások irányítása tekintetében; a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) vállalatirányításról szóló iránymutatásait referenciadokumentumként ajánlja; az állami és magánszereplők közötti tisztességes verseny biztosítása, a korrupció visszaszorítása, valamint a kínai üzleti környezet jogbiztonságának és kiszámíthatóságának fokozása érdekében ragaszkodik a hatékonyabb jogérvényesítéshez; |
| --- | --- |

11.

sürgeti a Bizottságot, hogy folytasson tárgyalásokat egy nagyra törő és kiegyensúlyozott EU–Kína beruházási megállapodásról, amelynek révén kedvezőbb körülményeket – többek között a piacra jutás javítását – lehet kialakítani az európai befektetők számára Kínában és fordítva annak érdekében, hogy nőjön a kölcsönös tőkeáramlás volumene, továbbá hogy nagyobb átláthatóságot biztosítsanak a partnerország gazdaságában beruházó állami és magánvállalkozások irányítása tekintetében; a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) vállalatirányításról szóló iránymutatásait referenciadokumentumként ajánlja; az állami és magánszereplők közötti tisztességes verseny biztosítása, a korrupció visszaszorítása, valamint a kínai üzleti környezet jogbiztonságának és kiszámíthatóságának fokozása érdekében ragaszkodik a hatékonyabb jogérvényesítéshez;

| 12. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a megállapodás révén meg kell teremteni az EU és Kína közötti tisztességes verseny előfeltételeit; e célból javasolja, hogy az átláthatóság és a tisztességes verseny kapcsán a Bizottság szigorú és kötelező érvényű feltételeket próbáljon a megállapodásba foglalni annak érdekében, hogy az egyenlő versenyfeltételek az állami tulajdonú vállalatokra és az állami befektetési alapok befektetési gyakorlataira is vonatkozzanak; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a megállapodás révén meg kell teremteni az EU és Kína közötti tisztességes verseny előfeltételeit; e célból javasolja, hogy az átláthatóság és a tisztességes verseny kapcsán a Bizottság szigorú és kötelező érvényű feltételeket próbáljon a megállapodásba foglalni annak érdekében, hogy az egyenlő versenyfeltételek az állami tulajdonú vállalatokra és az állami befektetési alapok befektetési gyakorlataira is vonatkozzanak;

| 13. | kéri, hogy a tárgyalás alatt lévő megállapodás foglalkozzon mind a piacra jutással, mind a befektetők védelmével; |
| --- | --- |

13.

kéri, hogy a tárgyalás alatt lévő megállapodás foglalkozzon mind a piacra jutással, mind a befektetők védelmével;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a befektetési megállapodásban semmi sem korlátozhatja a részes felek szakpolitikai hatáskörét és azon jogkörét, hogy a közérdeket szolgáló jogos és indokolt célok érdekében jogszabályokat alkossanak, törekedve arra, hogy ne számolják fel a felek kötelezettségvállalásából származó előnyöket; hangsúlyozza, hogy a jogállamiság valamennyi uniós és kínai befektető és állampolgár számára történő garantálásának prioritásnak kell maradnia; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a befektetési megállapodásban semmi sem korlátozhatja a részes felek szakpolitikai hatáskörét és azon jogkörét, hogy a közérdeket szolgáló jogos és indokolt célok érdekében jogszabályokat alkossanak, törekedve arra, hogy ne számolják fel a felek kötelezettségvállalásából származó előnyöket; hangsúlyozza, hogy a jogállamiság valamennyi uniós és kínai befektető és állampolgár számára történő garantálásának prioritásnak kell maradnia;

| 15. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa az állami befektetési alapok teljes átláthatóságát; |
| --- | --- |

15.

felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa az állami befektetési alapok teljes átláthatóságát;

| 16. | rámutat, hogy egyértelmű időkeretet kell szabni a tárgyalásnak, és hogy ésszerű és elfogadható átmeneti időszakokat kell bevezetni; |
| --- | --- |

16.

rámutat, hogy egyértelmű időkeretet kell szabni a tárgyalásnak, és hogy ésszerű és elfogadható átmeneti időszakokat kell bevezetni;

| 17. | úgy véli, hogy a Kínával kötendő beruházási megállapodásoknak a tagállami tapasztalatok bevált gyakorlatain kell alapulniuk, hozzá kell járulniuk a nagyobb koherenciához, és a következő normákat kell tartalmazniuk:






  — | megkülönböztetésmentesség (nemzeti bánásmód és legnagyobb kedvezményes elbánás a befektetők és a hasonló helyzetű befektetések számára), |
| --- | --- | --- |

17.

úgy véli, hogy a Kínával kötendő beruházási megállapodásoknak a tagállami tapasztalatok bevált gyakorlatain kell alapulniuk, hozzá kell járulniuk a nagyobb koherenciához, és a következő normákat kell tartalmazniuk:

—

megkülönböztetésmentesség (nemzeti bánásmód és legnagyobb kedvezményes elbánás a befektetők és a hasonló helyzetű befektetések számára),

| — | a nyilvánvaló önkényesség tilalma a döntéshozatal során, |
| --- | --- |

—

a nyilvánvaló önkényesség tilalma a döntéshozatal során,

| — | az igazságszolgáltatás megtagadásának és a jogszerű eljárás alapvető elvei figyelmen kívül hagyásának tilalma, |
| --- | --- |

—

az igazságszolgáltatás megtagadásának és a jogszerű eljárás alapvető elvei figyelmen kívül hagyásának tilalma,

| — | a büntető, polgári vagy közigazgatási eljárásokban az igazságszolgáltatás biztosításának kötelezettsége, a jogszerű eljárással kapcsolatban a világ fő jogrendszereiben lefektetett elveknek megfelelően, |
| --- | --- |

—

a büntető, polgári vagy közigazgatási eljárásokban az igazságszolgáltatás biztosításának kötelezettsége, a jogszerű eljárással kapcsolatban a világ fő jogrendszereiben lefektetett elveknek megfelelően,

| — | a befektetőkkel szembeni visszaélések tilalma, beleértve a kényszerítés, az erőszak és a zaklatás tilalmát, |
| --- | --- |

—

a befektetőkkel szembeni visszaélések tilalma, beleértve a kényszerítés, az erőszak és a zaklatás tilalmát,

| — | a közvetlen és közvetett kisajátítás elleni védelem, valamint a kisajátítás miatt bekövetkezett károknak megfelelő ellentételezés biztosítása; |
| --- | --- |

—

a közvetlen és közvetett kisajátítás elleni védelem, valamint a kisajátítás miatt bekövetkezett károknak megfelelő ellentételezés biztosítása;

| — | a törvényesség elvének tiszteletben tartása az államosítások során; |
| --- | --- |

—

a törvényesség elvének tiszteletben tartása az államosítások során;

| 18. | ismételten megállapítja, hogy a tárgyalások sikeresének garantálásához a minőséget fontosabb szempontnak kell tekinteni a gyorsaságnál; |
| --- | --- |

18.

ismételten megállapítja, hogy a tárgyalások sikeresének garantálásához a minőséget fontosabb szempontnak kell tekinteni a gyorsaságnál;

| 19. | rámutat, hogy a befektetésvédelmi megállapodásnak egyértelműen meg kell határoznia a védelmezendő „befektetés” és „befektető” fogalmát, és hogy a megállapodásnak nem szabad védenie a tisztán spekulatív célú befektetéseket; |
| --- | --- |

19.

rámutat, hogy a befektetésvédelmi megállapodásnak egyértelműen meg kell határoznia a védelmezendő „befektetés” és „befektető” fogalmát, és hogy a megállapodásnak nem szabad védenie a tisztán spekulatív célú befektetéseket;

| 20. | arra szólít fel, hogy a gazdasági integrációs megállapodás kritériumainak teljesítése érdekében ez a megállapodás legyen kompatibilis a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános megállapodás (GATS) szerinti többoldalú kötelezettségekkel; |
| --- | --- |

20.

arra szólít fel, hogy a gazdasági integrációs megállapodás kritériumainak teljesítése érdekében ez a megállapodás legyen kompatibilis a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános megállapodás (GATS) szerinti többoldalú kötelezettségekkel;

| 21. | üdvözli, hogy a jogi kiszámíthatóság remélt javulása a kis- és középvállalkozások segítségére lesz a külföldi beruházások tekintetében, és hangsúlyozza, hogy a tárgyalások során meg kell hallgatni a kkv-k véleményét (többek között az EU Kínában létrehozott új kkv-központjának, az EU IPR kkv-ügyfélszolgálata és az EU kínai kereskedelmi kamarájának bevonása révén) annak érdekében, hogy az aláírandó megállapodás előmozdítsa azon kkv-k nemzetközivé válását, amelyek be kívánnak jutni a másik fél piacára; |
| --- | --- |

21.

üdvözli, hogy a jogi kiszámíthatóság remélt javulása a kis- és középvállalkozások segítségére lesz a külföldi beruházások tekintetében, és hangsúlyozza, hogy a tárgyalások során meg kell hallgatni a kkv-k véleményét (többek között az EU Kínában létrehozott új kkv-központjának, az EU IPR kkv-ügyfélszolgálata és az EU kínai kereskedelmi kamarájának bevonása révén) annak érdekében, hogy az aláírandó megállapodás előmozdítsa azon kkv-k nemzetközivé válását, amelyek be kívánnak jutni a másik fél piacára;

| 22. | hangsúlyozza, hogy a megállapodás aláírásának előfeltételeként a megállapodásba bele kell foglalni a feleknek a gazdasági, társadalmi és környezeti dimenziók tekintetében és a beruházásokkal kapcsolatban a fenntartható és inkluzív fejlődés iránti határozott kötelezettségvállalását annak érdekében, hogy az EU és Kína között kiegyensúlyozottabbak legyenek – az elsősorban nem az alacsony kínai munkaerőköltségeken és a nem túl szigorú környezetvédelmi normákon alapuló – kereskedelmi és beruházási kapcsolatok; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy a megállapodás aláírásának előfeltételeként a megállapodásba bele kell foglalni a feleknek a gazdasági, társadalmi és környezeti dimenziók tekintetében és a beruházásokkal kapcsolatban a fenntartható és inkluzív fejlődés iránti határozott kötelezettségvállalását annak érdekében, hogy az EU és Kína között kiegyensúlyozottabbak legyenek – az elsősorban nem az alacsony kínai munkaerőköltségeken és a nem túl szigorú környezetvédelmi normákon alapuló – kereskedelmi és beruházási kapcsolatok;

| 23. | hangsúlyozza, hogy az EU által kötendő beruházási megállapodások nem lehetnek ellentétesek azokkal az alapvető értékekkel, amelyeket az EU külpolitikái révén előmozdítani kíván, és hogy azok nem akadályozhatják az állami beavatkozási képességet, különösen az olyan közérdekű politikai célok teljesítése során, mint a szociális és környezeti kritériumok, az emberi jogok, a hamisítás elleni küzdelem, a biztonság, a munkavállalók és a fogyasztók jogai, a közegészségügy és közbiztonság, iparpolitika és kulturális sokféleség; felhív az ezeket tartalmazó különleges és kötelező érvényű záradékok megállapodásba történő beillesztésére; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy az EU által kötendő beruházási megállapodások nem lehetnek ellentétesek azokkal az alapvető értékekkel, amelyeket az EU külpolitikái révén előmozdítani kíván, és hogy azok nem akadályozhatják az állami beavatkozási képességet, különösen az olyan közérdekű politikai célok teljesítése során, mint a szociális és környezeti kritériumok, az emberi jogok, a hamisítás elleni küzdelem, a biztonság, a munkavállalók és a fogyasztók jogai, a közegészségügy és közbiztonság, iparpolitika és kulturális sokféleség; felhív az ezeket tartalmazó különleges és kötelező érvényű záradékok megállapodásba történő beillesztésére;

| 24. | kéri, hogy az Unió által kötött többi kereskedelmi megállapodás mintájára a közszolgáltatások védelme a megállapodás egyik alapvető elve legyen; |
| --- | --- |

24.

kéri, hogy az Unió által kötött többi kereskedelmi megállapodás mintájára a közszolgáltatások védelme a megállapodás egyik alapvető elve legyen;

| 25. | hangsúlyozza, hogy az EU és Kína közötti befektetési megállapodás jövőbeni alakulásának a kölcsönös bizalmon és a WTO által szabott kötelezettségek maradéktalan tiszteletben tartásán kell alapulnia; elítéli a jelentős növekedési potenciállal rendelkező egyes ágazatok – köztük a napelem-gyártás – nagy mértékű állami támogatását, és felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tárgyalások felgyorsítása érdekében az ilyesfajta dömping és állami támogatás káros hatásait teljes mértékben szüntesse meg; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy az EU és Kína közötti befektetési megállapodás jövőbeni alakulásának a kölcsönös bizalmon és a WTO által szabott kötelezettségek maradéktalan tiszteletben tartásán kell alapulnia; elítéli a jelentős növekedési potenciállal rendelkező egyes ágazatok – köztük a napelem-gyártás – nagy mértékű állami támogatását, és felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tárgyalások felgyorsítása érdekében az ilyesfajta dömping és állami támogatás káros hatásait teljes mértékben szüntesse meg;

| 26. | ajánlja, hogy a piacra jutás tekintetében bizonyos ágazatok esetében mindkét fél kötelezze el magát megfelelő bevezetési időszakok és átmeneti megoldások mellett annak érdekében, hogy megkönnyítsék a teljes vagy részleges liberalizációt; tudatában van annak, hogy egyes ágazatok esetében nem vállalhat mindkét fél kötelezettségeket; ebben az összefüggésben felszólít a kulturális és audiovizuális szolgáltatásoknak a piacra jutással kapcsolatos tárgyalásokból való kizárására, összhangban az EU-szerződések vonatkozó rendelkezéseivel; hangsúlyozza, hogy foglalkozni kell az intervencionista iparpolitikákkal, a szellemi tulajdonjogok nem megfelelő oltalmával, valamint a szabályok tartalma és alkalmazása kapcsán felmerülő bizonytalanságokkal és a kereskedelem egyéb, nem vámjellegű és technikai akadályaival; |
| --- | --- |

26.

ajánlja, hogy a piacra jutás tekintetében bizonyos ágazatok esetében mindkét fél kötelezze el magát megfelelő bevezetési időszakok és átmeneti megoldások mellett annak érdekében, hogy megkönnyítsék a teljes vagy részleges liberalizációt; tudatában van annak, hogy egyes ágazatok esetében nem vállalhat mindkét fél kötelezettségeket; ebben az összefüggésben felszólít a kulturális és audiovizuális szolgáltatásoknak a piacra jutással kapcsolatos tárgyalásokból való kizárására, összhangban az EU-szerződések vonatkozó rendelkezéseivel; hangsúlyozza, hogy foglalkozni kell az intervencionista iparpolitikákkal, a szellemi tulajdonjogok nem megfelelő oltalmával, valamint a szabályok tartalma és alkalmazása kapcsán felmerülő bizonytalanságokkal és a kereskedelem egyéb, nem vámjellegű és technikai akadályaival;

| 27. | úgy véli, hogy mivel az állami vállatok monopolhelyzete miatt nehéz bejutni a kínai piacra, a megállapodásra – a kiegyensúlyozottság érdekében – mint az állami és magánvállalatok közötti azonos versenyfeltételek megteremtésének kiemelt lehetőségére kell tekinteni; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy mivel az állami vállatok monopolhelyzete miatt nehéz bejutni a kínai piacra, a megállapodásra – a kiegyensúlyozottság érdekében – mint az állami és magánvállalatok közötti azonos versenyfeltételek megteremtésének kiemelt lehetőségére kell tekinteni;

| 28. | hangsúlyozza, hogy garantálni kell a megállapodásban, hogy az EU kizárhassa a kínai befektetőket egyes stratégiai ágazatokból; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy garantálni kell a megállapodásban, hogy az EU kizárhassa a kínai befektetőket egyes stratégiai ágazatokból;

| 29. | hangsúlyozza, hogy a megállapodásnak lehetővé kell tennie a felek számára – az Unió esetében a tagállamok számára – hogy kulcsfontosságú politikákat határozzanak meg és hajtsanak végre a kulturális sokféleség előmozdítása és védelme érdekében; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy a megállapodásnak lehetővé kell tennie a felek számára – az Unió esetében a tagállamok számára – hogy kulcsfontosságú politikákat határozzanak meg és hajtsanak végre a kulturális sokféleség előmozdítása és védelme érdekében;

| 30. | hangsúlyozza, hogy a megállapodásnak azokat a beruházásokat kell támogatnia, amelyek fenntarthatók, inkluzívak és környezetbarátok – különösen a kitermelő iparágak területén –, és ösztönzik a jó munkakörülmények megteremtését a beruházásokban érintett vállalkozásoknál; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy a megállapodásnak azokat a beruházásokat kell támogatnia, amelyek fenntarthatók, inkluzívak és környezetbarátok – különösen a kitermelő iparágak területén –, és ösztönzik a jó munkakörülmények megteremtését a beruházásokban érintett vállalkozásoknál;

| 31. | felszólít egy olyan záradék beillesztésére, amely kimondja, hogy a befektetőnek minden olyan információval el kell látnia a lehetséges fogadó államot, amelyre annak az érintett beruházással kapcsolatban a döntéshozatalban, vagy kizárólag statisztikai célokból szüksége lehet, míg az állami félnek biztosítania kell a bizalmas üzleti információk védelmét az olyan közzététellel szemben, amely a befektető vagy a beruházás versenyképes helyzetére nézve hátrányos lenne; |
| --- | --- |

31.

felszólít egy olyan záradék beillesztésére, amely kimondja, hogy a befektetőnek minden olyan információval el kell látnia a lehetséges fogadó államot, amelyre annak az érintett beruházással kapcsolatban a döntéshozatalban, vagy kizárólag statisztikai célokból szüksége lehet, míg az állami félnek biztosítania kell a bizalmas üzleti információk védelmét az olyan közzététellel szemben, amely a befektető vagy a beruházás versenyképes helyzetére nézve hátrányos lenne;

| 32. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a jövőbeli megállapodás az állami vállalatok és az állami befektetési alapok átláthatóságára és irányítására vonatkozó, az állami befektetési alapok irányítására és intézményi felépítésével, valamint befektetési stratégiáinak átláthatóságával összefüggő alapelveket meghatározó, az IMF égisze alatt elfogadott santiagói elveken alapuló rendelkezéseket is tartalmazzon; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a jövőbeli megállapodás az állami vállalatok és az állami befektetési alapok átláthatóságára és irányítására vonatkozó, az állami befektetési alapok irányítására és intézményi felépítésével, valamint befektetési stratégiáinak átláthatóságával összefüggő alapelveket meghatározó, az IMF égisze alatt elfogadott santiagói elveken alapuló rendelkezéseket is tartalmazzon;

| 33. | megismétli felhívását a vállalatok társadalmi felelősségvállalására irányuló és az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelveknek megfelelő hatékony záradék beillesztésére; megerősíti, hogy a befektetőknek alkalmazniuk kell a multinacionális vállalatokra és a szociálpolitikára vonatkozó háromoldalú ILO-nyilatkozatot és a multinacionális vállalatoknak szóló OECD-iránymutatásokat, valamint az esetlegesen meglévő, felelősségteljes gyakorlatra vonatkozó egyedi vagy ágazati nemzetközi normákat; kéri kötelező erejű szociális és környezeti záradékok beillesztését egy vitarendezési mechanizmus hatálya alá tartozó, teljes körű, fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezet részeként; felhívja mindkét felet egy olyan fenntartható és inkluzív beruházási stratégia végrehajtására, amely a vállalatok társadalmi felelősségvállalására vonatkozó, a befektetőknek szóló konkrét iránymutatásokat tartalmazó záradékot, valamint a beruházásokat felügyelő állami hatóságok számára a beruházások szociális és környezeti hatás szempontjából történő értékelésére szolgáló hatékony értékelési módszereket tartalmaz; |
| --- | --- |

33.

megismétli felhívását a vállalatok társadalmi felelősségvállalására irányuló és az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelveknek megfelelő hatékony záradék beillesztésére; megerősíti, hogy a befektetőknek alkalmazniuk kell a multinacionális vállalatokra és a szociálpolitikára vonatkozó háromoldalú ILO-nyilatkozatot és a multinacionális vállalatoknak szóló OECD-iránymutatásokat, valamint az esetlegesen meglévő, felelősségteljes gyakorlatra vonatkozó egyedi vagy ágazati nemzetközi normákat; kéri kötelező erejű szociális és környezeti záradékok beillesztését egy vitarendezési mechanizmus hatálya alá tartozó, teljes körű, fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezet részeként; felhívja mindkét felet egy olyan fenntartható és inkluzív beruházási stratégia végrehajtására, amely a vállalatok társadalmi felelősségvállalására vonatkozó, a befektetőknek szóló konkrét iránymutatásokat tartalmazó záradékot, valamint a beruházásokat felügyelő állami hatóságok számára a beruházások szociális és környezeti hatás szempontjából történő értékelésére szolgáló hatékony értékelési módszereket tartalmaz;

| 34. | hangsúlyozza, hogy a megállapodásnak köteleznie kell az Unióban tevékenykedő kínai befektetőket az európai szociális normák és a társadalmi párbeszéd szabályainak betartására; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy a megállapodásnak köteleznie kell az Unióban tevékenykedő kínai befektetőket az európai szociális normák és a társadalmi párbeszéd szabályainak betartására;

| 35. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az EU és Kína közötti kétoldalú beruházási megállapodás fenntartható növekedést és munkahelyteremtést eredményezzen, továbbá segítse elő a szinergiák és a pozitív átgyűrűző hatások megteremtését az EU vagy Kína által megkötött többi regionális kereskedelmi és beruházási megállapodással; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az EU és Kína közötti kétoldalú beruházási megállapodás fenntartható növekedést és munkahelyteremtést eredményezzen, továbbá segítse elő a szinergiák és a pozitív átgyűrűző hatások megteremtését az EU vagy Kína által megkötött többi regionális kereskedelmi és beruházási megállapodással;

| 36. | felszólítja a Bizottságot, hogy és az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó stratégiai keret és cselekvési terv szerinti kötelezettségvállalásának megfelelően egészítse ki hatásvizsgálatát az EU–Kína beruházási megállapodás emberi jogokra gyakorolt hatásainak értékelésére is; |
| --- | --- |

36.

felszólítja a Bizottságot, hogy és az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó stratégiai keret és cselekvési terv szerinti kötelezettségvállalásának megfelelően egészítse ki hatásvizsgálatát az EU–Kína beruházási megállapodás emberi jogokra gyakorolt hatásainak értékelésére is;

| 37. | úgy véli, hogy a megállapodásnak tartalmaznia kell egy olyan rendelkezést, amely kimondja, hogy valamennyi befektetőnek maradéktalanul meg kell felelnie a fogadó fél helyi, regionális, nemzeti és adott esetben nemzetek feletti szintű jogszabályainak, valamint a jogállamiság tiszteletben tartását elmulasztó befektetők ellen polgári jogi kártérítési keresetek indulhatnak a vonatkozó joghatóság szerinti igazságszolgáltatási keretében a beruházással kapcsolatos bármely törvénytelen fellépésért vagy döntésekért, különösen azokban az esetekben, amikor az ilyen tettek vagy döntések jelentős környezeti károkat, személyi sérüléseket vagy halálesetet okoztak; |
| --- | --- |

37.

úgy véli, hogy a megállapodásnak tartalmaznia kell egy olyan rendelkezést, amely kimondja, hogy valamennyi befektetőnek maradéktalanul meg kell felelnie a fogadó fél helyi, regionális, nemzeti és adott esetben nemzetek feletti szintű jogszabályainak, valamint a jogállamiság tiszteletben tartását elmulasztó befektetők ellen polgári jogi kártérítési keresetek indulhatnak a vonatkozó joghatóság szerinti igazságszolgáltatási keretében a beruházással kapcsolatos bármely törvénytelen fellépésért vagy döntésekért, különösen azokban az esetekben, amikor az ilyen tettek vagy döntések jelentős környezeti károkat, személyi sérüléseket vagy halálesetet okoztak;

| 38. | ragaszkodik ahhoz, hogy a megállapodásnak egy olyan záradékot kell tartalmaznia, amely tiltja a szociális és környezetvédelmi jogszabályok gyengítését a beruházások becsalogatása érdekében, és biztosítja, hogy egyik fél sem mulaszthatja el e jogszabályok tényleges alkalmazását folyamatos vagy rendszeres tevékenység révén, illetve tiltja a beavatkozás elmulasztását annak ösztönzése céljából, hogy területükön befektetést hozzanak létre, vásároljanak, bővítsenek vagy tartsanak meg; |
| --- | --- |

38.

ragaszkodik ahhoz, hogy a megállapodásnak egy olyan záradékot kell tartalmaznia, amely tiltja a szociális és környezetvédelmi jogszabályok gyengítését a beruházások becsalogatása érdekében, és biztosítja, hogy egyik fél sem mulaszthatja el e jogszabályok tényleges alkalmazását folyamatos vagy rendszeres tevékenység révén, illetve tiltja a beavatkozás elmulasztását annak ösztönzése céljából, hogy területükön befektetést hozzanak létre, vásároljanak, bővítsenek vagy tartsanak meg;

| 39. | kitart amellett, hogy az EU és Kína közötti beruházási megállapodásnak meg kell felelnie az EU vívmányainak, beleértve a hatályos szociális és környezetvédelmi jogszabályokat, és hogy egyik fél sem mulaszthatja el jogszabályainak tényleges betartatását ezeken a területeken annak érdekében, hogy e megállapodás minden rendelkezése ösztönözze a beruházások jogszerű létrehozását, akvizícióját, bővítését és megtartását mindkét fél területén, és előmozdítsa a bevált vállalkozói gyakorlatok és az üzleti fair-play érvényesülését; |
| --- | --- |

39.

kitart amellett, hogy az EU és Kína közötti beruházási megállapodásnak meg kell felelnie az EU vívmányainak, beleértve a hatályos szociális és környezetvédelmi jogszabályokat, és hogy egyik fél sem mulaszthatja el jogszabályainak tényleges betartatását ezeken a területeken annak érdekében, hogy e megállapodás minden rendelkezése ösztönözze a beruházások jogszerű létrehozását, akvizícióját, bővítését és megtartását mindkét fél területén, és előmozdítsa a bevált vállalkozói gyakorlatok és az üzleti fair-play érvényesülését;

| 40. | kitart amellett, hogy a megállapodásban elő kell írni a külföldi beruházók számára, hogy tegyenek eleget az EU adatvédelmi normáinak; |
| --- | --- |

40.

kitart amellett, hogy a megállapodásban elő kell írni a külföldi beruházók számára, hogy tegyenek eleget az EU adatvédelmi normáinak;

| 41. | komoly aggodalmát fejezi ki a nemzetközi választottbírók befektetővédelmi záradékok tág értelmezésére vonatkozó mérlegelési jogkörének terjedelme miatt, ami a jogszerű állami szabályozás kizárását eredményezi; követeli, hogy a jogvitát folytató felek által kijelölt választottbírák pártatlanok és függetlenek legyenek, és a választottbírósági határozatok megfeleljenek az Egyesült Nemzetek Nemzetközi Kereskedelmi Jogi Bizottsága (UNCITRAL) a Beruházási Viták Rendezésének Nemzetközi Központja (ICSID) szabályain, illetve a felek által elismert és elfogadott valamennyi egyéb nemzetközi megállapodáson és normán alapuló magatartási kódexnek; |
| --- | --- |

41.

komoly aggodalmát fejezi ki a nemzetközi választottbírók befektetővédelmi záradékok tág értelmezésére vonatkozó mérlegelési jogkörének terjedelme miatt, ami a jogszerű állami szabályozás kizárását eredményezi; követeli, hogy a jogvitát folytató felek által kijelölt választottbírák pártatlanok és függetlenek legyenek, és a választottbírósági határozatok megfeleljenek az Egyesült Nemzetek Nemzetközi Kereskedelmi Jogi Bizottsága (UNCITRAL) a Beruházási Viták Rendezésének Nemzetközi Központja (ICSID) szabályain, illetve a felek által elismert és elfogadott valamennyi egyéb nemzetközi megállapodáson és normán alapuló magatartási kódexnek;

| 42. | kulcsfontosságú prioritásnak tekinti, hogy a megállapodás tartalmazzon az államok közötti és a befektetők és az államok közötti jogviták rendezésére szolgáló hatékony mechanizmusokat egyrészt annak megelőzése érdekében, hogy a komolytalan keresetek indokolatlan döntőbírósági eljárásokhoz vezessenek, másrészt annak biztosítására, hogy valamennyi befektető tisztességes eljáráshoz juthasson, amelyet a döntőbírósági határozatok késedelem nélküli végrehajtása követ; |
| --- | --- |

42.

kulcsfontosságú prioritásnak tekinti, hogy a megállapodás tartalmazzon az államok közötti és a befektetők és az államok közötti jogviták rendezésére szolgáló hatékony mechanizmusokat egyrészt annak megelőzése érdekében, hogy a komolytalan keresetek indokolatlan döntőbírósági eljárásokhoz vezessenek, másrészt annak biztosítására, hogy valamennyi befektető tisztességes eljáráshoz juthasson, amelyet a döntőbírósági határozatok késedelem nélküli végrehajtása követ;

| 43. | úgy véli, hogy a megállapodásnak az állami felek közötti vitarendezési eljárásokat, továbbá – a megfelelő jogi keretben és szigorú átláthatósági kritériumoknak megfelelően – a befektetők és államok közötti vitarendezési mechanizmusokat is tartalmaznia kell; |
| --- | --- |

43.

úgy véli, hogy a megállapodásnak az állami felek közötti vitarendezési eljárásokat, továbbá – a megfelelő jogi keretben és szigorú átláthatósági kritériumoknak megfelelően – a befektetők és államok közötti vitarendezési mechanizmusokat is tartalmaznia kell;

| 44. | felszólítja az EU-t és Kínát, hogy közösen hozzanak létre egy korai előrejelző mechanizmust annak érdekében, hogy lehetőséget biztosítsanak a kereskedelmi vagy beruházásokkal kapcsolatban esetlegesen felmerülő viták lehető legkorábbi szakaszban történő proaktív rendezésére valamennyi megfelelő eszköz, többek között a „puha hatalom” és a kereskedelmi diplomácia felhasználásával; |
| --- | --- |

44.

felszólítja az EU-t és Kínát, hogy közösen hozzanak létre egy korai előrejelző mechanizmust annak érdekében, hogy lehetőséget biztosítsanak a kereskedelmi vagy beruházásokkal kapcsolatban esetlegesen felmerülő viták lehető legkorábbi szakaszban történő proaktív rendezésére valamennyi megfelelő eszköz, többek között a „puha hatalom” és a kereskedelmi diplomácia felhasználásával;

| 45. | emellett véleménye szerint a megállapodásnak a bíróságon kívüli vitarendezésre vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaznia kell az ilyen megoldást szabadon választó felek közötti viták gyors, olcsó és barátságos rendezésének előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

45.

emellett véleménye szerint a megállapodásnak a bíróságon kívüli vitarendezésre vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaznia kell az ilyen megoldást szabadon választó felek közötti viták gyors, olcsó és barátságos rendezésének előmozdítása érdekében;

| 46. | javasolja, hogy a megállapodás keretében pontosan határozzák meg a rugalmas vitarendezési mechanizmusok – mint a közvetítés –tekintetében például azok időtartamát, költségét és a felek által elfogadott megoldások végrehajtását; |
| --- | --- |

46.

javasolja, hogy a megállapodás keretében pontosan határozzák meg a rugalmas vitarendezési mechanizmusok – mint a közvetítés –tekintetében például azok időtartamát, költségét és a felek által elfogadott megoldások végrehajtását;

| 47. | véleménye szerint aláírását és teljes körű ratifikálását követően az EU–Kína beruházási megállapodás az uniós jogszabályokkal összhangban az egyes uniós tagállamok és Kína között létrejött, jelenlegi kétoldalú beruházási megállapodások helyébe lépne; |
| --- | --- |

47.

véleménye szerint aláírását és teljes körű ratifikálását követően az EU–Kína beruházási megállapodás az uniós jogszabályokkal összhangban az egyes uniós tagállamok és Kína között létrejött, jelenlegi kétoldalú beruházási megállapodások helyébe lépne;

| 48. | javasolja, hogy a tárgyalások csak azzal a feltétellel kezdődjenek meg, hogy a kínai Államtanács előzetesen hivatalosan jóváhagyja, hogy a piacra jutást belefoglalják a beruházási megállapodásba; |
| --- | --- |

48.

javasolja, hogy a tárgyalások csak azzal a feltétellel kezdődjenek meg, hogy a kínai Államtanács előzetesen hivatalosan jóváhagyja, hogy a piacra jutást belefoglalják a beruházási megállapodásba;

| 49. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

49.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 264. E, 2013.9.13., 33. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0097.

(3)  HL C 56. E, 2013.2.26., 87. o.

(4)  HL C 168. E, 2013.6.14., 1. o.

(5)  HL C 296. E, 2012.10.2., 34. o.

(6)  HL C 99. E, 2012.4.3., 101. o.

(7)  HL C 99. E, 2012.4.3., 31. o.

(8)  HL C 99. E, 2012.4.3., 94. o.

(9)  HL C 67. E, 2010.3.18., 101. o.

(10)  Elfogadott szövegek, 2013.6.12., P7_TA(2013)0261 és 0262.

---

| 19.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/52 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/52

---

P7_TA(2013)0412

Az EU és Tajvan közötti kereskedelmi kapcsolatok

Az Európai Parlament 2013. október 9-i állásfoglalása az EU és Tajvan közötti kereskedelmi kapcsolatokról (2013/2675(RSP))

(2016/C 181/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európa 2020 stratégiáról szóló, 2011. február 17-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa 2020 stratégiáról szóló, 2011. február 17-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződős 3. cikkének (5) bekezdésére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 7. cikkére, amelyek kimondják, hogy „[...] a világ többi részéhez fűződő kapcsolataiban az Unió [...] hozzájárul [...] a nemzetközi jog szigorú betartásához” és hogy „az Unió [...] biztosítja a különböző politikái és tevékenységei összhangját”. |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződős 3. cikkének (5) bekezdésére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 7. cikkére, amelyek kimondják, hogy „[...] a világ többi részéhez fűződő kapcsolataiban az Unió [...] hozzájárul [...] a nemzetközi jog szigorú betartásához” és hogy „az Unió [...] biztosítja a különböző politikái és tevékenységei összhangját”.

| — | tekintettel a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) fő szempontjairól és alapvető választási lehetőségeiről szóló, az Európai Parlamenthez intézett 2009-es éves tanácsi jelentésről szóló 2011. május 11-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) fő szempontjairól és alapvető választási lehetőségeiről szóló, az Európai Parlamenthez intézett 2009-es éves tanácsi jelentésről szóló 2011. május 11-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a közös kül- és biztonságpolitikáról szóló, a Tanács által az Európai Parlamenthez intézett éves jelentésről szóló 2012. szeptember 12-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös kül- és biztonságpolitikáról szóló, a Tanács által az Európai Parlamenthez intézett éves jelentésről szóló 2012. szeptember 12-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az EU és Kína közötti kapcsolatokról szóló, 2013. március 14-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Kína közötti kapcsolatokról szóló, 2013. március 14-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel „Az emberi jogok, valamint a szociális és környezetvédelmi normák a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban” című, 2010. november 25-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogok, valamint a szociális és környezetvédelmi normák a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban” című, 2010. november 25-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az európai kis- és középvállalkozások nemzetközi kereskedelemben betöltött szerepének megerősítéséről szóló 2009. február 5-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai kis- és középvállalkozások nemzetközi kereskedelemben betöltött szerepének megerősítéséről szóló 2009. február 5-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a hamisítás nemzetközi kereskedelemre gyakorolt hatásáról szóló, 2008. december 18-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hamisítás nemzetközi kereskedelemre gyakorolt hatásáról szóló, 2008. december 18-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a szolgáltatások kereskedelméről szóló, 2008. szeptember 4-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szolgáltatások kereskedelméről szóló, 2008. szeptember 4-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a nyersanyagok és alapanyagok kereskedelméről szóló, 2008. május 20-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nyersanyagok és alapanyagok kereskedelméről szóló, 2008. május 20-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az európai vállalkozások piacra jutásának elősegítésére vonatkozó európai uniós stratégiáról szóló, 2008. február 19-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai vállalkozások piacra jutásának elősegítésére vonatkozó európai uniós stratégiáról szóló, 2008. február 19-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a „Globális Európa – a versenyképesség külső szempontjai” című, 2007. május 22-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Globális Európa – a versenyképesség külső szempontjai” című, 2007. május 22-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel az EU, Kína és Tajvan közötti kapcsolatokról és a távol-keleti biztonsági helyzetről szóló, 2005. július 7-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU, Kína és Tajvan közötti kapcsolatokról és a távol-keleti biztonsági helyzetről szóló, 2005. július 7-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel a „Kereskedelem, növekedés és globális ügyek – A kereskedelempolitika mint az Európa 2020 stratégia kulcseleme” című bizottsági közleményre (COM(2010)0612), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kereskedelem, növekedés és globális ügyek – A kereskedelempolitika mint az Európa 2020 stratégia kulcseleme” című bizottsági közleményre (COM(2010)0612),

| — | tekintettel a „Globális Európa: nemzetközi versenyképesség. Hozzájárulás az EU növekedési és munkahely-teremtési stratégiájához” című bizottsági közleményre (COM(2006)0567), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Globális Európa: nemzetközi versenyképesség. Hozzájárulás az EU növekedési és munkahely-teremtési stratégiájához” című bizottsági közleményre (COM(2006)0567),

| — | tekintettel a Bizottságnak a kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló című 2013. évi jelentésére, amelyet 2013. február 28-án tettek közzé (COM(2013)0103), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló című 2013. évi jelentésére, amelyet 2013. február 28-án tettek közzé (COM(2013)0103),

| — | tekintettel a Bizottsághoz intézett, az EU és Tajvan közötti kereskedelmi kapcsolatokra vonatkozó kérdésekre (O-000093/2013 – B7-0509/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottsághoz intézett, az EU és Tajvan közötti kereskedelmi kapcsolatokra vonatkozó kérdésekre (O-000093/2013 – B7-0509/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) révén létrehozott, szabályokon alapuló többoldalú kereskedelmi rendszer a legalkalmasabb keret a nyílt és tisztességes kereskedelem elérésére globális szinten; mivel azonban rendkívül fontos annak megértése, hogy a kétoldalú megállapodások szintén részét képezik a nemzetközi ügyek ugyanezen közös eszköztárának; |
| --- | --- |

A.

mivel a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) révén létrehozott, szabályokon alapuló többoldalú kereskedelmi rendszer a legalkalmasabb keret a nyílt és tisztességes kereskedelem elérésére globális szinten; mivel azonban rendkívül fontos annak megértése, hogy a kétoldalú megállapodások szintén részét képezik a nemzetközi ügyek ugyanezen közös eszköztárának;

| B. | mivel az EU továbbra is teljes mértékben elkötelezett a dohai fejlesztési menetrend kiegyensúlyozott és tisztességes eredményének elérése mellett, és ezt a megközelítést részesíti előnyben, és mivel az ezzel párhuzamosan az egyéb iparosodott országokkal kötendő kétoldalú kereskedelmi megállapodások terén való előrelépések szintén érdemi lehetőséget jelentenek; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU továbbra is teljes mértékben elkötelezett a dohai fejlesztési menetrend kiegyensúlyozott és tisztességes eredményének elérése mellett, és ezt a megközelítést részesíti előnyben, és mivel az ezzel párhuzamosan az egyéb iparosodott országokkal kötendő kétoldalú kereskedelmi megállapodások terén való előrelépések szintén érdemi lehetőséget jelentenek;

| C. | mivel az EU és Tajvan közötti kétoldalú kereskedelem az elmúlt két évtizedben több mint tizenkétszeresére nőtt, és 2011-ben meghaladta a 40 milliárd eurót; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU és Tajvan közötti kétoldalú kereskedelem az elmúlt két évtizedben több mint tizenkétszeresére nőtt, és 2011-ben meghaladta a 40 milliárd eurót;

| D. | mivel Tajvan az EU 7. legnagyobb kereskedelmi partnere Ázsiában, világviszonylatban pedig az EU 23. legnagyobb kereskedelmi partnere; |
| --- | --- |

D.

mivel Tajvan az EU 7. legnagyobb kereskedelmi partnere Ázsiában, világviszonylatban pedig az EU 23. legnagyobb kereskedelmi partnere;

| E. | mivel az EU 2010-ben a közvetlen külföldi befektetések forgalmának 31,5 %-át, állományának pedig 21 %-át birtokolta, és ezzel a legnagyobb külföldi befektető volt Tajvanban; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU 2010-ben a közvetlen külföldi befektetések forgalmának 31,5 %-át, állományának pedig 21 %-át birtokolta, és ezzel a legnagyobb külföldi befektető volt Tajvanban;

| F. | mivel jelenleg az EU és Tajvan közötti kereskedelmi kapcsolatok teljesítménye jóval elmarad az abban rejlő lehetőségektől; |
| --- | --- |

F.

mivel jelenleg az EU és Tajvan közötti kereskedelmi kapcsolatok teljesítménye jóval elmarad az abban rejlő lehetőségektől;

| G. | mivel a nyílt és méltányos kereskedelem hatásos eszköz a további növekedés és a jólét megteremtésére az egyes gazdaságok komparatív előnyeire, valamint a fokozottabb gazdasági integrációból és a tudás vezérelte gazdaságokhoz való újabb hozzájárulásokból származó lehetséges szinergiákra építve; |
| --- | --- |

G.

mivel a nyílt és méltányos kereskedelem hatásos eszköz a további növekedés és a jólét megteremtésére az egyes gazdaságok komparatív előnyeire, valamint a fokozottabb gazdasági integrációból és a tudás vezérelte gazdaságokhoz való újabb hozzájárulásokból származó lehetséges szinergiákra építve;

| H. | mivel a két kereskedelmi partner között a vámok szintje általánosságban már amúgy is alacsony; mivel az EU és Tajvan között rendszeres strukturált párbeszéd folyik, amely során a közös érdekű kereskedelmi és befektetési kérdésekkel foglalkoznak; mivel ennek keretében négy technikai munkacsoportot állítottak fel, hogy foglalkozzon az szellemitulajdon-joghoz, a kereskedelem technikai akadályaihoz, az állat- és növény-egészségügyi intézkedések alkalmazásához és a gyógyszeripari ágazathoz kapcsolódó kérdésekkel; |
| --- | --- |

H.

mivel a két kereskedelmi partner között a vámok szintje általánosságban már amúgy is alacsony; mivel az EU és Tajvan között rendszeres strukturált párbeszéd folyik, amely során a közös érdekű kereskedelmi és befektetési kérdésekkel foglalkoznak; mivel ennek keretében négy technikai munkacsoportot állítottak fel, hogy foglalkozzon az szellemitulajdon-joghoz, a kereskedelem technikai akadályaihoz, az állat- és növény-egészségügyi intézkedések alkalmazásához és a gyógyszeripari ágazathoz kapcsolódó kérdésekkel;

| I. | mivel a viszonylag alacsony vámtarifák ellenére az EU és Tajvan közötti kétoldalú kereskedelem volumene elmarad az EU egyéb fő kereskedelmi partnereivel bonyolított kereskedelmi forgalom mennyiségétől; |
| --- | --- |

I.

mivel a viszonylag alacsony vámtarifák ellenére az EU és Tajvan közötti kétoldalú kereskedelem volumene elmarad az EU egyéb fő kereskedelmi partnereivel bonyolított kereskedelmi forgalom mennyiségétől;

| J. | mivel az információs és kommunikációs ágazatot magas szintű hozzáadott érték jellemzi és a növekedés forrását jelenti mind az EU-ban, mind Tajvanban, különös tekintettel az intelligens termékek és szolgáltatások továbbfejlesztésére; |
| --- | --- |

J.

mivel az információs és kommunikációs ágazatot magas szintű hozzáadott érték jellemzi és a növekedés forrását jelenti mind az EU-ban, mind Tajvanban, különös tekintettel az intelligens termékek és szolgáltatások továbbfejlesztésére;

| K. | mivel az EU és Tajvan kölcsönösen előnyös módon tovább mélyítheti gazdasági kapcsolatait, részben a közös társadalmi kihívásokra való válaszadás érdekében; |
| --- | --- |

K.

mivel az EU és Tajvan kölcsönösen előnyös módon tovább mélyítheti gazdasági kapcsolatait, részben a közös társadalmi kihívásokra való válaszadás érdekében;

| L. | mivel Tajvan 2002 óta a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) teljes jogú tagja, ezenkívül teljes jogú tagja az Ázsiai és Csendes-óceáni Gazdasági Együttműködésnek (APEC) és az Ázsiai Fejlesztési Banknak is; |
| --- | --- |

L.

mivel Tajvan 2002 óta a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) teljes jogú tagja, ezenkívül teljes jogú tagja az Ázsiai és Csendes-óceáni Gazdasági Együttműködésnek (APEC) és az Ázsiai Fejlesztési Banknak is;

| M. | mivel Tajvan 2009. júliusi csatlakozása a WTO kormányzati közbeszerzési megállapodásához alapvető fontosságú előrelépés volt, amely révén Tajvan nem csak a kormányzati közbeszerzési megállapodások piacának kölcsönös megnyitásából kovácsol hasznot, de belső piacán is javítani fogja a hatékonyságot; |
| --- | --- |

M.

mivel Tajvan 2009. júliusi csatlakozása a WTO kormányzati közbeszerzési megállapodásához alapvető fontosságú előrelépés volt, amely révén Tajvan nem csak a kormányzati közbeszerzési megállapodások piacának kölcsönös megnyitásából kovácsol hasznot, de belső piacán is javítani fogja a hatékonyságot;

| N. | mivel Tajvan és a Kínai Népköztársaság olyan konstruktív megközelítést fogadott el, amely hozzájárul Tajvan részéről a Szoroson Átívelő Cserekapcsolatok Alapítvány és a Kínai Népköztársaság részéről a Tajvani Szoroson Átívelő Kapcsolatok Szövetség által aláírt 19 megállapodás megkötéséhez; mivel e megállapodások magukban foglalják a 2010. június 29-én aláírt, a Tajvani-szoros két oldala közötti gazdasági együttműködési keretmegállapodást (ECFA) és a szellemi tulajdonjogokról (IPR) szóló megállapodást, valamint a 2012. augusztus 9-én aláírt beruházási megállapodást és vámügyi együttműködési megállapodást; |
| --- | --- |

N.

mivel Tajvan és a Kínai Népköztársaság olyan konstruktív megközelítést fogadott el, amely hozzájárul Tajvan részéről a Szoroson Átívelő Cserekapcsolatok Alapítvány és a Kínai Népköztársaság részéről a Tajvani Szoroson Átívelő Kapcsolatok Szövetség által aláírt 19 megállapodás megkötéséhez; mivel e megállapodások magukban foglalják a 2010. június 29-én aláírt, a Tajvani-szoros két oldala közötti gazdasági együttműködési keretmegállapodást (ECFA) és a szellemi tulajdonjogokról (IPR) szóló megállapodást, valamint a 2012. augusztus 9-én aláírt beruházási megállapodást és vámügyi együttműködési megállapodást;

| O. | mivel egyéb konstruktív alternatívák ahhoz vezettek, hogy Tajvan 31 kétoldalú befektetési megállapodást írt alá harmadik országokkal – többek között Japánnal (2011. szeptember 22-én) –, valamint 2013. július 10-én gazdasági együttműködési megállapodást kötött Új-Zélanddal, 2013. március 10-én újrakezdte a kereskedelmi és befektetési keretmegállapodásról (TIFA) szóló tárgyalásokat az Egyesült Államokkal, és jelenleg a Koreai Köztársasággal folytat befektetési megállapodásról szóló tárgyalásokat, illetve szabadkereskedelmi megállapodásról tárgyal Szingapúrral (ASTEP); |
| --- | --- |

O.

mivel egyéb konstruktív alternatívák ahhoz vezettek, hogy Tajvan 31 kétoldalú befektetési megállapodást írt alá harmadik országokkal – többek között Japánnal (2011. szeptember 22-én) –, valamint 2013. július 10-én gazdasági együttműködési megállapodást kötött Új-Zélanddal, 2013. március 10-én újrakezdte a kereskedelmi és befektetési keretmegállapodásról (TIFA) szóló tárgyalásokat az Egyesült Államokkal, és jelenleg a Koreai Köztársasággal folytat befektetési megállapodásról szóló tárgyalásokat, illetve szabadkereskedelmi megállapodásról tárgyal Szingapúrral (ASTEP);

| P. | mivel Tajpej Egyesült Államokban található Gazdasági és Kulturális Képviseleti Irodája és a tajvani Amerikai Intézet a nemzetközi befektetésekre és ikt-szolgáltatásokra vonatkozó elvekről szóló közös nyilatkozatban állapodtak meg; mivel ehhez hasonlóan Tajvan átfogó jövedelemadó-megállapodást kötött 25 országgal, köztük 9 európai uniós tagállammal; |
| --- | --- |

P.

mivel Tajpej Egyesült Államokban található Gazdasági és Kulturális Képviseleti Irodája és a tajvani Amerikai Intézet a nemzetközi befektetésekre és ikt-szolgáltatásokra vonatkozó elvekről szóló közös nyilatkozatban állapodtak meg; mivel ehhez hasonlóan Tajvan átfogó jövedelemadó-megállapodást kötött 25 országgal, köztük 9 európai uniós tagállammal;

| Q. | mivel a Tajvannal fenntartott szorosabb gazdasági kapcsolatok nem mondanak ellent az EU „egyetlen Kína” politikájának, mivel 1991-ben Kína és Tajvan is csatlakozott az APEC-hez, 2002-ben pedig a WTO-hoz; |
| --- | --- |

Q.

mivel a Tajvannal fenntartott szorosabb gazdasági kapcsolatok nem mondanak ellent az EU „egyetlen Kína” politikájának, mivel 1991-ben Kína és Tajvan is csatlakozott az APEC-hez, 2002-ben pedig a WTO-hoz;

| 1. | úgy véli, hogy továbbra is a WTO által megtestesített többoldalú kereskedelmi rendszer kínálja messze a leghatékonyabb keretrendszert a nyílt és méltányos kereskedelem világszerte történő megvalósításához; meggyőződése, hogy az EU-nak és Tajvannak hozzá kell járulnia a többoldalú kereskedelmi tárgyalások előrehaladásához; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy továbbra is a WTO által megtestesített többoldalú kereskedelmi rendszer kínálja messze a leghatékonyabb keretrendszert a nyílt és méltányos kereskedelem világszerte történő megvalósításához; meggyőződése, hogy az EU-nak és Tajvannak hozzá kell járulnia a többoldalú kereskedelmi tárgyalások előrehaladásához;

| 2. | úgy véli, hogy miközben az EU a Kínával fenntartott gazdasági kapcsolat fejlesztésén dolgozik, figyelembe kellene vennie annak lehetőségét, hogy ugyanezt tegye Tajvannal annak érdekében, hogy folyamatosan fenntartsa Tajvan demokratikus rendszerének, szociális pluralizmusának és az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása terén elért jó eredményének biztosított támogatását; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy miközben az EU a Kínával fenntartott gazdasági kapcsolat fejlesztésén dolgozik, figyelembe kellene vennie annak lehetőségét, hogy ugyanezt tegye Tajvannal annak érdekében, hogy folyamatosan fenntartsa Tajvan demokratikus rendszerének, szociális pluralizmusának és az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása terén elért jó eredményének biztosított támogatását;

| 3. | ezért úgy véli, hogy a befektetések jogbiztonságának további megerősítése és a befektetési forgalom mennyiségének és minőségének megnövelése érdekében az EU-nak pozitív választ kell adnia Tajvan azon szándékára, hogy a befektetések védelméről és a piacra jutásról szóló kétoldalú megállapodásokra irányuló tárgyalásokat indítson el; |
| --- | --- |

3.

ezért úgy véli, hogy a befektetések jogbiztonságának további megerősítése és a befektetési forgalom mennyiségének és minőségének megnövelése érdekében az EU-nak pozitív választ kell adnia Tajvan azon szándékára, hogy a befektetések védelméről és a piacra jutásról szóló kétoldalú megállapodásokra irányuló tárgyalásokat indítson el;

| 4. | meggyőződése, hogy az e tárgyalások Tajvannal való elindítására vonatkozó határozatot gazdasági okokra kell alapozni, és azt nem szabad összefüggésbe hozni az EU és a Kínai Népköztársaság közötti kapcsolatok értékelésével; |
| --- | --- |

4.

meggyőződése, hogy az e tárgyalások Tajvannal való elindítására vonatkozó határozatot gazdasági okokra kell alapozni, és azt nem szabad összefüggésbe hozni az EU és a Kínai Népköztársaság közötti kapcsolatok értékelésével;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a Parlament támogatja a befektetések védelméről és a piacra jutásról szóló kétoldalú megállapodások megkötését Tajvannal, ami az EU és Tajvan között fennálló gazdasági kapcsolatok elmélyítését eredményezné; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a Parlament támogatja a befektetések védelméről és a piacra jutásról szóló kétoldalú megállapodások megkötését Tajvannal, ami az EU és Tajvan között fennálló gazdasági kapcsolatok elmélyítését eredményezné;

| 6. | úgy véli, hogy a befektetések védelméről és a piacra jutásról szóló, az EU és Tajvan közötti megállapodások ténylegesen mindkét fél számára előnyös helyzetet teremthetnek, amelyből mindkét félnek gazdaság előnye fog származni; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a befektetések védelméről és a piacra jutásról szóló, az EU és Tajvan közötti megállapodások ténylegesen mindkét fél számára előnyös helyzetet teremthetnek, amelyből mindkét félnek gazdaság előnye fog származni;

| 7. | megjegyzi, hogy mindenfajta megállapodásnak kellőképp figyelembe kell vennie a kkv-kat és javítania kell a külföldi befektetéssel kapcsolatos képességeiket; |
| --- | --- |

7.

megjegyzi, hogy mindenfajta megállapodásnak kellőképp figyelembe kell vennie a kkv-kat és javítania kell a külföldi befektetéssel kapcsolatos képességeiket;

| 8. | emlékeztet arra is, hogy az EU és Tajvan között már fennállnak a jól integrált gazdasági kapcsolatok, a mindkét oldalon általánosságban alacsony vámok, valamint a megfelelően strukturált párbeszéd, amely a bilaterális kereskedelmi és beruházási kérdések megoldása érdekében rendszeres találkozókat foglal magában; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet arra is, hogy az EU és Tajvan között már fennállnak a jól integrált gazdasági kapcsolatok, a mindkét oldalon általánosságban alacsony vámok, valamint a megfelelően strukturált párbeszéd, amely a bilaterális kereskedelmi és beruházási kérdések megoldása érdekében rendszeres találkozókat foglal magában;

| 9. | hangsúlyozza, hogy beruházások tekintetében a megállapodásnak magában kell foglalnia a felek határozott kötelezettségvállalását a gazdasági, társadalmi és környezeti szempontból fenntartható és inkluzív fejlesztésére; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy beruházások tekintetében a megállapodásnak magában kell foglalnia a felek határozott kötelezettségvállalását a gazdasági, társadalmi és környezeti szempontból fenntartható és inkluzív fejlesztésére;

| 10. | hangsúlyozza, hogy az EU által kötendő beruházási megállapodásoknak tiszteletben kell tartaniuk az állami beavatkozási képességet, különösen az olyan közérdekű politikai célkitűzések követésében, mint a szociális, környezetvédelmi normák és emberi jogok, a biztonság, a munkavállalók és a fogyasztók jogai, a közegészségügy és közbiztonság, valamint a kulturális sokféleség; kéri, hogy a megállapodásba foglaljanak bele e célokra vonatkozó speciális záradékokat; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy az EU által kötendő beruházási megállapodásoknak tiszteletben kell tartaniuk az állami beavatkozási képességet, különösen az olyan közérdekű politikai célkitűzések követésében, mint a szociális, környezetvédelmi normák és emberi jogok, a biztonság, a munkavállalók és a fogyasztók jogai, a közegészségügy és közbiztonság, valamint a kulturális sokféleség; kéri, hogy a megállapodásba foglaljanak bele e célokra vonatkozó speciális záradékokat;

| 11. | azt ajánlja, hogy a nemzeti stratégiai érdekek védelme érdekében a piaci hozzáférést figyelembe véve mindkét félnek lehetősége legyen arra, hogy ki bizonyos ágazatokat kizárjon a liberalizációra vonatkozó kötelezettségvállalásokból; |
| --- | --- |

11.

azt ajánlja, hogy a nemzeti stratégiai érdekek védelme érdekében a piaci hozzáférést figyelembe véve mindkét félnek lehetősége legyen arra, hogy ki bizonyos ágazatokat kizárjon a liberalizációra vonatkozó kötelezettségvállalásokból;

| 12. | ismételten hangot ad a vállalatok társadalmi felelősségvállalására vonatkozó hatékony záradékra és a hatékony társadalmi és környezetvédelmi záradékra vonatkozó kérésének; |
| --- | --- |

12.

ismételten hangot ad a vállalatok társadalmi felelősségvállalására vonatkozó hatékony záradékra és a hatékony társadalmi és környezetvédelmi záradékra vonatkozó kérésének;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a megállapodásnak arra kell köteleznie az EU-ban a külföldi befektetőket, hogy tegyenek eleget az európai szociális normáknak és a szociális párbeszédnek; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a megállapodásnak arra kell köteleznie az EU-ban a külföldi befektetőket, hogy tegyenek eleget az európai szociális normáknak és a szociális párbeszédnek;

| 14. | kéri a Bizottságot, hogy kezdjen tárgyalásokat az EU és Tajvan közötti ezen megállapodásokról; |
| --- | --- |

14.

kéri a Bizottságot, hogy kezdjen tárgyalásokat az EU és Tajvan közötti ezen megállapodásokról;

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányának és parlamentjének, Tajvan kormányának és a tajvani törvényhozásnak, a Jüannak. |
| --- | --- |

15.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányának és parlamentjének, Tajvan kormányának és a tajvani törvényhozásnak, a Jüannak.

---

(1)  HL C 188. E, 2012.6.28., 42. o.

(2)  HL C 377. E, 2012.12.7., 35. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0334.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0097.

(5)  HL C 99. E, 2012.4.3., 31. o.

(6)  HL C 67. E, 2010.3.18., 101. o.

(7)  HL C 45. E, 2010.2.23., 47. o.

(8)  HL C 295. E, 2009.12.4., 67. o.

(9)  HL C 279. E, 2009.11.19., 5. o.

(10)  HL C 184. E, 2009.8.6., 16. o.

(11)  HL C 102. E, 2008.4.24., 128. o.

(12)  HL C 157. E, 2006.7.6., 471. o.

---

| 19.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/56 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/56

---

P7_TA(2013)0414

Uniós és tagállami intézkedések a szíriai konfliktus miatti tömeges bevándorlás kezelésére

Az Európai Parlament 2013. október 9-i állásfoglalása a szíriai konfliktus keltette menekülthullám problémájának leküzdésére irányuló uniós és tagállami intézkedésekről (2013/2837(RSP))

(2016/C 181/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Szíriáról szóló korábbi, különösen a 2012. február 16-i (1), 2012. szeptember 13-i (2), 2013. május 23-i (3) és 2013. szeptember 12-i (4) állásfoglalásaira, valamint a fegyveres konfliktus elől menekülőkről szóló állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szíriáról szóló korábbi, különösen a 2012. február 16-i (1), 2012. szeptember 13-i (2), 2013. május 23-i (3) és 2013. szeptember 12-i (4) állásfoglalásaira, valamint a fegyveres konfliktus elől menekülőkről szóló állásfoglalására,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa Szíriáról szóló 2013. január 23-i, február 18-i, március 11-i, április 22-i, május 27-i, június 24-i, július 9-i és július 22-i következtetéseire, tekintettel az Európai Tanács Szíriára vonatkozó, 2013. február 8-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa Szíriáról szóló 2013. január 23-i, február 18-i, március 11-i, április 22-i, május 27-i, június 24-i, július 9-i és július 22-i következtetéseire, tekintettel az Európai Tanács Szíriára vonatkozó, 2013. február 8-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, Catherine Ashton által a vegyi fegyverek damaszkuszi bevetésével kapcsolatos legutóbbi jelentésekről tett, 2013. augusztus 21-i, a szíriai konfliktus politikai megoldásának sürgető szükségességéről tett (az Unió Szíriáról elfogadott 2013. szeptember 7-i álláspontját tükröző) 2013. augusztus 23-i, a Szíria vegyi fegyvereinek nemzetközi ellenőrzés alá helyezésére irányuló javaslatról tett, 2013. szeptemberi 10-i, a szíriai vegyi fegyverekről szóló orosz–amerikai megállapodást követően tett, 2013. szeptember 14-i, valamint az általa a Parlament, 2013. szeptember 11-i strasbourgi plenáris ülésén tett nyilatkozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, Catherine Ashton által a vegyi fegyverek damaszkuszi bevetésével kapcsolatos legutóbbi jelentésekről tett, 2013. augusztus 21-i, a szíriai konfliktus politikai megoldásának sürgető szükségességéről tett (az Unió Szíriáról elfogadott 2013. szeptember 7-i álláspontját tükröző) 2013. augusztus 23-i, a Szíria vegyi fegyvereinek nemzetközi ellenőrzés alá helyezésére irányuló javaslatról tett, 2013. szeptemberi 10-i, a szíriai vegyi fegyverekről szóló orosz–amerikai megállapodást követően tett, 2013. szeptember 14-i, valamint az általa a Parlament, 2013. szeptember 11-i strasbourgi plenáris ülésén tett nyilatkozatokra,

| — | tekintettel az Európai Bizottság nemzetközi együttműködésért, humanitárius segítségnyújtásért és válságkezelésért felelős biztosa, Kristalina Georgieva által a szíriai menekültekről és az EU válaszintézkedéseiről tett nyilatkozatokra, különösen a szíriai válság sújtotta térségből érkező menekültek számára vonatkozó legfrissebb adatokról szóló, 2013. szeptember 3-i nyilatkozatára, valamint a Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatósága (ECHO) által Szíriáról készített helyzetjelentésekre és tájékoztatókra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság nemzetközi együttműködésért, humanitárius segítségnyújtásért és válságkezelésért felelős biztosa, Kristalina Georgieva által a szíriai menekültekről és az EU válaszintézkedéseiről tett nyilatkozatokra, különösen a szíriai válság sújtotta térségből érkező menekültek számára vonatkozó legfrissebb adatokról szóló, 2013. szeptember 3-i nyilatkozatára, valamint a Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatósága (ECHO) által Szíriáról készített helyzetjelentésekre és tájékoztatókra,

| — | tekintettel az ENSZ Menekültügyi Főbiztosa, António Guterres által a Bel- és Igazságügyi Tanács 2013. július 18-i, vilniusi nem hivatalos ülésén tett megállapításokra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Menekültügyi Főbiztosa, António Guterres által a Bel- és Igazságügyi Tanács 2013. július 18-i, vilniusi nem hivatalos ülésén tett megállapításokra (5),

| — | tekintettel a Biztonsági Tanács számára az ENSZ humanitárius ügyekért felelős főtitkár-helyettesének és gyorssegélyekkel foglalkozó koordinátorának, Valerie Amosnak a Szíriáról szóló feljegyzéseire, különösen a 2013. április 18-ira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Biztonsági Tanács számára az ENSZ humanitárius ügyekért felelős főtitkár-helyettesének és gyorssegélyekkel foglalkozó koordinátorának, Valerie Amosnak a Szíriáról szóló feljegyzéseire, különösen a 2013. április 18-ira,

| — | tekintettel az ENSZ Menekültügyi Főbiztosa által 2013. szeptember 4-én a Szíriával szomszédos országok számára szervezett miniszteri találkozón kiadott közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Menekültügyi Főbiztosa által 2013. szeptember 4-én a Szíriával szomszédos országok számára szervezett miniszteri találkozón kiadott közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának Szíriáról elfogadott határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának Szíriáról elfogadott határozataira,

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló egyezményre,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948-ban fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948-ban fogadtak el,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések és bánásmódok elleni egyezményre, a gyermekek jogairól szóló egyezményre és az ahhoz csatolt, a gyermekek fegyveres konfliktusba való bevonásáról szóló fakultatív jegyzőkönyvre, valamint a népirtás bűntettének megelőzéséről és megbüntetéséről szóló egyezményre, amelyek mindegyikének Szíria részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések és bánásmódok elleni egyezményre, a gyermekek jogairól szóló egyezményre és az ahhoz csatolt, a gyermekek fegyveres konfliktusba való bevonásáról szóló fakultatív jegyzőkönyvre, valamint a népirtás bűntettének megelőzéséről és megbüntetéséről szóló egyezményre, amelyek mindegyikének Szíria részes fele,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 78., 79. és 80. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 78., 79. és 80. cikkére,

| — | tekintettel az 1949. évi genfi egyezményekre és azok kiegészítő jegyzőkönyveire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1949. évi genfi egyezményekre és azok kiegészítő jegyzőkönyveire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel 2013. szeptember 20-ig az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága (UNHCR) a szomszédos országokban és Észak-Afrikában összesen 1 929 227 szíriai menekültet regisztrált; mivel a nem regisztrált menekültekkel együtt a menekültek összlétszáma 2 102 582-re tehető; mivel ugyanezen források szerint a szíriai menekültek 76 %-a nő és gyermek; mivel 410 000 szíriai menekült gyermek általános iskolás korú (5 és 11 év közötti); mivel az ENSZ Humanitárius Ügyek Koordinációs Hivatala a szerint 2013. szeptember 9-én a belső menekültek száma 4,25 milliót tett ki; |
| --- | --- |

A.

mivel 2013. szeptember 20-ig az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága (UNHCR) a szomszédos országokban és Észak-Afrikában összesen 1 929 227 szíriai menekültet regisztrált; mivel a nem regisztrált menekültekkel együtt a menekültek összlétszáma 2 102 582-re tehető; mivel ugyanezen források szerint a szíriai menekültek 76 %-a nő és gyermek; mivel 410 000 szíriai menekült gyermek általános iskolás korú (5 és 11 év közötti); mivel az ENSZ Humanitárius Ügyek Koordinációs Hivatala a szerint 2013. szeptember 9-én a belső menekültek száma 4,25 milliót tett ki;

| B. | mivel az UNHCR adatai szerint 2013. szeptember 20-án a fogadó országokban tartózkodó menekültek létszáma az alábbiak szerint alakult (a regisztrációra várakozókkal együtt): Törökország: 492 687; Libanon: 748 608; Jordánia: 531 768; Irak: 190 857; Egyiptom: 124 373; Marokkó, Algéria és Líbia: 14 289 (regisztrált); mivel naponta szíriaiak ezrei menekülnek a szomszédos országokba és az ENSZ szíriai regionális reagálási tervének előrejelzése szerint a szíriai menekültek összlétszáma 2013 végére elérheti a 3,5 millió főt; |
| --- | --- |

B.

mivel az UNHCR adatai szerint 2013. szeptember 20-án a fogadó országokban tartózkodó menekültek létszáma az alábbiak szerint alakult (a regisztrációra várakozókkal együtt): Törökország: 492 687; Libanon: 748 608; Jordánia: 531 768; Irak: 190 857; Egyiptom: 124 373; Marokkó, Algéria és Líbia: 14 289 (regisztrált); mivel naponta szíriaiak ezrei menekülnek a szomszédos országokba és az ENSZ szíriai regionális reagálási tervének előrejelzése szerint a szíriai menekültek összlétszáma 2013 végére elérheti a 3,5 millió főt;

| C. | mivel 2013-ban tovább nőtt a szíriai állampolgárok által benyújtott, uniós menedékjog iránti kérelmek száma: a konfliktus 2011-es kezdete óta 52 037 menedékjog iránti kérelmet nyújtottak be az Európai Unióban és a legközelebbi szomszédos országokban (Svájcban és Norvégiában); |
| --- | --- |

C.

mivel 2013-ban tovább nőtt a szíriai állampolgárok által benyújtott, uniós menedékjog iránti kérelmek száma: a konfliktus 2011-es kezdete óta 52 037 menedékjog iránti kérelmet nyújtottak be az Európai Unióban és a legközelebbi szomszédos országokban (Svájcban és Norvégiában);

| D. | mivel az Unió 28 tagállamában beérkező kérelmek 59 %-át Németországhoz (14 842) és Svédországhoz (14 083) nyújtották be; mivel, bár más országokban is jelentősen megemelkedett a kérelmek száma, csupán egy tagállamhoz érkezett több mint 2 000 kérelem (az Egyesült Királysághoz, 2 634); |
| --- | --- |

D.

mivel az Unió 28 tagállamában beérkező kérelmek 59 %-át Németországhoz (14 842) és Svédországhoz (14 083) nyújtották be; mivel, bár más országokban is jelentősen megemelkedett a kérelmek száma, csupán egy tagállamhoz érkezett több mint 2 000 kérelem (az Egyesült Királysághoz, 2 634);

| E. | mivel az Európába menekülő szíriaiak összlétszámáról és az európai országokban menedékjogot keresők és jelen lévők számáról nincsenek teljesen pontos és megbízható adatok; mivel az UNHCR szerint e hiányosságok, valamint a menedékjog iránti kérelmek uniós tagállamokbeli megítélési gyakorlatára vonatkozó statisztikák és adatok hiányos volta ellenére is lehet az adatokból arra következtetni, hogy az Európai Unióban továbbra is hiányosságok vannak a szíriaiak védelme terén; |
| --- | --- |

E.

mivel az Európába menekülő szíriaiak összlétszámáról és az európai országokban menedékjogot keresők és jelen lévők számáról nincsenek teljesen pontos és megbízható adatok; mivel az UNHCR szerint e hiányosságok, valamint a menedékjog iránti kérelmek uniós tagállamokbeli megítélési gyakorlatára vonatkozó statisztikák és adatok hiányos volta ellenére is lehet az adatokból arra következtetni, hogy az Európai Unióban továbbra is hiányosságok vannak a szíriaiak védelme terén;

| F. | mivel a szíriai menekültválság az újonnan felülvizsgált közös európai menekültügyi rendszer első próbaköve; |
| --- | --- |

F.

mivel a szíriai menekültválság az újonnan felülvizsgált közös európai menekültügyi rendszer első próbaköve;

| G. | mivel az uniós jogszabályok már biztosítanak néhány olyan, humanitárius vízum kiadását lehetővé tevő eszközt, mint a Vízumkódex (6) és a Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex (7); |
| --- | --- |

G.

mivel az uniós jogszabályok már biztosítanak néhány olyan, humanitárius vízum kiadását lehetővé tevő eszközt, mint a Vízumkódex (6) és a Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex (7);

| H. | mivel a tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy használják a Menekültügyi és Migrációs Alapban a jövőben rendelkezésre bocsátandó, valamint a „A menekültek áttelepítésének elősegítése vészhelyzetekben” elnevezésű előkészítő intézkedés keretében rendelkezésre álló forrásokat, mely többek között a következő intézkedéseket foglalja magában: az UNHCR által már menekültként elismert személyek támogatása; sürgősségi fellépések támogatása elsőbbséget élvező menekültcsoportok esetében, akiket fegyveres támadás ér, és akik olyan helyzetben vannak, amely rendkívül kiszolgáltatottá teszi őket, és az életüket fenyegeti; szükség esetén további pénzügyi támogatás nyújtása az UNHCR-nek, valamint a tagállamokban és uniós szinten tevékenykedő összekötő szervezeteinek; |
| --- | --- |

H.

mivel a tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy használják a Menekültügyi és Migrációs Alapban a jövőben rendelkezésre bocsátandó, valamint a „A menekültek áttelepítésének elősegítése vészhelyzetekben” elnevezésű előkészítő intézkedés keretében rendelkezésre álló forrásokat, mely többek között a következő intézkedéseket foglalja magában: az UNHCR által már menekültként elismert személyek támogatása; sürgősségi fellépések támogatása elsőbbséget élvező menekültcsoportok esetében, akiket fegyveres támadás ér, és akik olyan helyzetben vannak, amely rendkívül kiszolgáltatottá teszi őket, és az életüket fenyegeti; szükség esetén további pénzügyi támogatás nyújtása az UNHCR-nek, valamint a tagállamokban és uniós szinten tevékenykedő összekötő szervezeteinek;

| I. | tekintettel a Lampedusa közelében 130 menekült életét követelő és több száz ember eltűnésével járó, 2013. október 3-i katasztrófára, tekintettel arra a több tízezer menekültre, akik életüket vesztették azért, mert el akartak jutni az EU-ba, újból emlékeztetve arra, hogy mindent meg kell tenni a veszélyben lévők életének megmentésére és annak szükségességére, hogy a tagállamok betartsák nemzetközi kötelezettségeiket a tengeri mentés területén; |
| --- | --- |

I.

tekintettel a Lampedusa közelében 130 menekült életét követelő és több száz ember eltűnésével járó, 2013. október 3-i katasztrófára, tekintettel arra a több tízezer menekültre, akik életüket vesztették azért, mert el akartak jutni az EU-ba, újból emlékeztetve arra, hogy mindent meg kell tenni a veszélyben lévők életének megmentésére és annak szükségességére, hogy a tagállamok betartsák nemzetközi kötelezettségeiket a tengeri mentés területén;

| 1. | súlyos aggodalmát fejezi ki a folytatódó szíriai humanitárius válság miatt, amely komoly terhet ró a szomszédos országokra is; aggódik amiatt, hogy a menekültek kiáramlása továbbra is növekvő tendenciát mutat, és semmi jel nem utal arra, hogy a hamarosan véget érne; |
| --- | --- |

1.

súlyos aggodalmát fejezi ki a folytatódó szíriai humanitárius válság miatt, amely komoly terhet ró a szomszédos országokra is; aggódik amiatt, hogy a menekültek kiáramlása továbbra is növekvő tendenciát mutat, és semmi jel nem utal arra, hogy a hamarosan véget érne;

| 2. | elismeréssel adózik a szomszédos országok hatóságainak erőfeszítéseiért és szolidaritásáért, valamint azért a nagylelkűségért, amellyel ezen országok lakossága segíti a Szíriából áramló menekülteket; |
| --- | --- |

2.

elismeréssel adózik a szomszédos országok hatóságainak erőfeszítéseiért és szolidaritásáért, valamint azért a nagylelkűségért, amellyel ezen országok lakossága segíti a Szíriából áramló menekülteket;

| 3. | üdvözli Szíria szomszédos országainak befogadó politikáját, és kéri őket, hogy tartsák nyitva határaikat a Szíriából áramló valamennyi menekült előtt; |
| --- | --- |

3.

üdvözli Szíria szomszédos országainak befogadó politikáját, és kéri őket, hogy tartsák nyitva határaikat a Szíriából áramló valamennyi menekült előtt;

| 4. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy egyre több szíriai teszi kockára életét azzal, hogy veszedelmes hajóútra szánva el magát a Földközi-tengeren át kíván bejutni az EU-ba; |
| --- | --- |

4.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy egyre több szíriai teszi kockára életét azzal, hogy veszedelmes hajóútra szánva el magát a Földközi-tengeren át kíván bejutni az EU-ba;

| 5. | üdvözli, hogy az EU és tagállamai több mint 1 milliárd eurót irányoztak elő a Szíriában és Szírián kívül élő szíriaiaknak történő humanitárius és nem humanitárius segítségnyújtásra; megállapítja, hogy a szíriai válságban az EU a legbőkezűbb humanitárius adományozó; felszólítja az EU-t e finanszírozás elosztásának nyomon követésére is; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy az EU és tagállamai több mint 1 milliárd eurót irányoztak elő a Szíriában és Szírián kívül élő szíriaiaknak történő humanitárius és nem humanitárius segítségnyújtásra; megállapítja, hogy a szíriai válságban az EU a legbőkezűbb humanitárius adományozó; felszólítja az EU-t e finanszírozás elosztásának nyomon követésére is;

| 6. | kéri az EU-t, hogy a továbbiakban is tartsa fenn a szíriai lakosság és a szomszédos országokban tartózkodó menekültek szükségleteinek kielégítését célzó humanitárius és nem humanitárius segítségnyújtáshoz adott bőkezű pénzügyi támogatást; |
| --- | --- |

6.

kéri az EU-t, hogy a továbbiakban is tartsa fenn a szíriai lakosság és a szomszédos országokban tartózkodó menekültek szükségleteinek kielégítését célzó humanitárius és nem humanitárius segítségnyújtáshoz adott bőkezű pénzügyi támogatást;

| 7. | bátorítja a tagállamokat, hogy a meglévő nemzeti kvótákon felül és humanitárius befogadás keretében végrehajtott áttelepítéssel segítsenek kielégíteni a sürgős szükségleteket; ösztönzi a tagállamokat, hogy használják fel az újbóli beilleszkedéssel kapcsolatos előkészítő intézkedésből/kísérleti projektből még rendelkezésre álló forrásokat; |
| --- | --- |

7.

bátorítja a tagállamokat, hogy a meglévő nemzeti kvótákon felül és humanitárius befogadás keretében végrehajtott áttelepítéssel segítsenek kielégíteni a sürgős szükségleteket; ösztönzi a tagállamokat, hogy használják fel az újbóli beilleszkedéssel kapcsolatos előkészítő intézkedésből/kísérleti projektből még rendelkezésre álló forrásokat;

| 8. | kéri a nemzetközi közösséget, az EU-t és tagállamait, hogy a kivételes humanitárius válságra tekintettel folytassák a segítségnyújtást, és kötelezzék el magukat a Szíriával szomszédos országoknak való hatékony segítségnyújtás iránt; |
| --- | --- |

8.

kéri a nemzetközi közösséget, az EU-t és tagállamait, hogy a kivételes humanitárius válságra tekintettel folytassák a segítségnyújtást, és kötelezzék el magukat a Szíriával szomszédos országoknak való hatékony segítségnyújtás iránt;

| 9. | kéri az EU-t, hogy hívjon össze humanitárius konferenciát a szíriai menekültválság kapcsán, elsőbbséget adva a régió fogadó országaiba (különösen Libanonba, Jordániába, Törökországba és Irakba) irányuló fellépéseknek a folyamatosan növekvő menekülttömegek befogadására és határaik nyitva tartására tett erőfeszítéseik támogatása céljából; hangsúlyozza, hogy egy ilyen konferencián valamennyi uniós intézménynek és civil társadalmi szervezetnek képviseltetnie kell magát, és hogy a konferenciának a humanitárius erőfeszítésekre és az EU-nak a szíriai konfliktus lezárását célzó diplomáciai erőfeszítésekben való szerepvállalásának fokozására kell összpontosítania; |
| --- | --- |

9.

kéri az EU-t, hogy hívjon össze humanitárius konferenciát a szíriai menekültválság kapcsán, elsőbbséget adva a régió fogadó országaiba (különösen Libanonba, Jordániába, Törökországba és Irakba) irányuló fellépéseknek a folyamatosan növekvő menekülttömegek befogadására és határaik nyitva tartására tett erőfeszítéseik támogatása céljából; hangsúlyozza, hogy egy ilyen konferencián valamennyi uniós intézménynek és civil társadalmi szervezetnek képviseltetnie kell magát, és hogy a konferenciának a humanitárius erőfeszítésekre és az EU-nak a szíriai konfliktus lezárását célzó diplomáciai erőfeszítésekben való szerepvállalásának fokozására kell összpontosítania;

| 10. | hangsúlyozza, hogy e pillanatban fontos lenne konkrétan megvizsgálni, hogy a tagállamok tehetnek-e többet a Szíriának való védelmi segítségnyújtás megerősítésére, s ha igen, hogyan és mikor; kiemeli a szolidaritás, valamint az EU által összességében biztosított védelmi segítségnyújtás fokozott együttműködésen, információmegosztáson, kapacitásépítésen és politikai párbeszéden keresztül történő proaktív megerősítésének fontosságát; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy e pillanatban fontos lenne konkrétan megvizsgálni, hogy a tagállamok tehetnek-e többet a Szíriának való védelmi segítségnyújtás megerősítésére, s ha igen, hogyan és mikor; kiemeli a szolidaritás, valamint az EU által összességében biztosított védelmi segítségnyújtás fokozott együttműködésen, információmegosztáson, kapacitásépítésen és politikai párbeszéden keresztül történő proaktív megerősítésének fontosságát;

| 11. | üdvözli a tagállamok között kialakult általános egyetértést a tekintetben, hogy a szíriai állampolgárokat nem kell visszaküldeni Szíriába; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy egységesebb megközelítésre és a különösen nagy nyomásnak kitett tagállamokkal vállalt szolidaritás fokozására van szükség a szíriai menekültek befogadása ügyében; kéri a tagállamokat a közös európai menekültügyi rendszer különböző eszközeire vonatkozó valamennyi rendelkezés megfelelő végrehajtásának biztosítására; |
| --- | --- |

11.

üdvözli a tagállamok között kialakult általános egyetértést a tekintetben, hogy a szíriai állampolgárokat nem kell visszaküldeni Szíriába; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy egységesebb megközelítésre és a különösen nagy nyomásnak kitett tagállamokkal vállalt szolidaritás fokozására van szükség a szíriai menekültek befogadása ügyében; kéri a tagállamokat a közös európai menekültügyi rendszer különböző eszközeire vonatkozó valamennyi rendelkezés megfelelő végrehajtásának biztosítására;

| 12. | kéri a tagállamokat, hogy vizsgálják meg, milyen uniós jogszabályok és eljárások állnak rendelkezésre, melyek lehetővé teszik a hazájukat elhagyó szíriai menekültek EU-ba való biztonságos ideiglenes belépését; megjegyzi, hogy előnyben kell részesíteni az EU-ba való jogszerű belépést a szabálytalan belépéssel szemben, amely veszélyeket – többek között emberkereskedelemmel összefüggő kockázatokat – hordoz magában; megállapítja, hogy egyes tagállamok (pl. Svédország) állandó tartózkodási engedélyt, mások (pl. Németország) ideiglenes tartózkodási engedélyt adtak a szíriai állampolgároknak; |
| --- | --- |

12.

kéri a tagállamokat, hogy vizsgálják meg, milyen uniós jogszabályok és eljárások állnak rendelkezésre, melyek lehetővé teszik a hazájukat elhagyó szíriai menekültek EU-ba való biztonságos ideiglenes belépését; megjegyzi, hogy előnyben kell részesíteni az EU-ba való jogszerű belépést a szabálytalan belépéssel szemben, amely veszélyeket – többek között emberkereskedelemmel összefüggő kockázatokat – hordoz magában; megállapítja, hogy egyes tagállamok (pl. Svédország) állandó tartózkodási engedélyt, mások (pl. Németország) ideiglenes tartózkodási engedélyt adtak a szíriai állampolgároknak;

| 13. | emlékezteti a tagállamokat, hogy a konfliktus sújtotta övezetből érkező, nemzetközi védelemért folyamodó szíriaiakat az illetékes nemzeti menekültügyi hatóságokhoz kell irányítani, méltányos és hatékony menekültügyi eljárásokat biztosítva számukra; |
| --- | --- |

13.

emlékezteti a tagállamokat, hogy a konfliktus sújtotta övezetből érkező, nemzetközi védelemért folyamodó szíriaiakat az illetékes nemzeti menekültügyi hatóságokhoz kell irányítani, méltányos és hatékony menekültügyi eljárásokat biztosítva számukra;

| 14. | felkéri az EU-t, hogy hozza meg a szükséges felelősségteljes intézkedéseket arra az esetre, amennyiben tagállamait is elérné a menekülthullám; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kövessék továbbra is nyomon a helyzet alakulását, és készítsenek vészhelyzeti tervet, fenntartva az ideiglenes védelemről szóló irányelv (8) alkalmazásának lehetőségét, amennyiben a körülmények szükségessé teszik; |
| --- | --- |

14.

felkéri az EU-t, hogy hozza meg a szükséges felelősségteljes intézkedéseket arra az esetre, amennyiben tagállamait is elérné a menekülthullám; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kövessék továbbra is nyomon a helyzet alakulását, és készítsenek vészhelyzeti tervet, fenntartva az ideiglenes védelemről szóló irányelv (8) alkalmazásának lehetőségét, amennyiben a körülmények szükségessé teszik;

| 15. | emlékeztet a tagállamok azon kötelezettségére, hogy segítsenek a tengeren át menekülőknek, és kéri azokat a tagállamokat, amelyek nem tartották be nemzetközi kötelezettségeiket, hogy szüntessék meg a menekültekkel a fedélzetükön érkező hajók visszairányítását; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet a tagállamok azon kötelezettségére, hogy segítsenek a tengeren át menekülőknek, és kéri azokat a tagállamokat, amelyek nem tartották be nemzetközi kötelezettségeiket, hogy szüntessék meg a menekültekkel a fedélzetükön érkező hajók visszairányítását;

| 16. | felhívja a tagállamokat a visszaküldés tilalmának tiszteletben tartására, a hatályos nemzetközi és uniós joggal összhangban; felhívja a tagállamokat, hogy azonnal szüntessék meg a nemzetközi és európai jogot sértő, jogellenes és meghosszabbított fogva tartás minden gyakorlatát, és emlékeztet arra, hogy a menekültek fogva tartására irányuló intézkedéseket mindig megfelelően indokolt közigazgatási határozatnak kell kísérnie, és határozott időszakra kell szólniuk; |
| --- | --- |

16.

felhívja a tagállamokat a visszaküldés tilalmának tiszteletben tartására, a hatályos nemzetközi és uniós joggal összhangban; felhívja a tagállamokat, hogy azonnal szüntessék meg a nemzetközi és európai jogot sértő, jogellenes és meghosszabbított fogva tartás minden gyakorlatát, és emlékeztet arra, hogy a menekültek fogva tartására irányuló intézkedéseket mindig megfelelően indokolt közigazgatási határozatnak kell kísérnie, és határozott időszakra kell szólniuk;

| 17. | felkéri illetékes bizottságait, hogy kövessék továbbra is nyomon Szíriában és a szomszédos országokban a helyzet alakulását, és a tagállamok ezzel kapcsolatban tett intézkedéseit; |
| --- | --- |

17.

felkéri illetékes bizottságait, hogy kövessék továbbra is nyomon Szíriában és a szomszédos országokban a helyzet alakulását, és a tagállamok ezzel kapcsolatban tett intézkedéseit;

| 18. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Egyesült Nemzetek Szövetsége főtitkárának, az ENSZ menekültügyi főbiztosának, az Arab Liga főtitkárának, a Szíriai Arab Köztársaság kormányának és parlamentjének, a Szíriával szomszédos országok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a szíriai konfliktusban érintett valamennyi félnek. |
| --- | --- |

18.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Egyesült Nemzetek Szövetsége főtitkárának, az ENSZ menekültügyi főbiztosának, az Arab Liga főtitkárának, a Szíriai Arab Köztársaság kormányának és parlamentjének, a Szíriával szomszédos országok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a szíriai konfliktusban érintett valamennyi félnek.

---

(1)  HL C 249. E, 2013.8.30., 37. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0351.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0223.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0378.

(5)  http://www.unhcr.org/51b7149c9.html

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 810/2009/EK rendelete (2009. július 13.) a Közösségi Vízumkódex létrehozásáról (vízumkódex) (HL L 243., 2009.9.15., 1. o.).

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 562/2006/EK rendelete (2006. március 15.) a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról (HL L 105., 2006.4.13., 1. o.).

(8)  A Tanács 2001/55/EK irányelve (2001. július 20.) a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlása esetén nyújtandó átmeneti védelem minimumkövetelményeiről, valamint a tagállamok e személyek befogadása és a befogadás következményeinek viselése tekintetében tett erőfeszítései közötti egyensúly előmozdítására irányuló intézkedésekről (HL L 121., 2001.8.7., 12. o.).

---

2013. október 10.

| 19.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/61 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/61

---

P7_TA(2013)0418

Az európai országoknak a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására való állítólagos használata

Az Európai Parlament 2013. október 10-i állásfoglalása a foglyok CIA általi állítólagos szállításáról és illegális fogva tartásáról az európai országokban: (2013/2702(RSP))

(2016/C 181/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Európai Bírósága (EJEB) 2012. december 13-i, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságot az emberi jogok európai egyezménye Háled el-Maszri rendkívüli kiadatása során elkövetett megsértésének „különlegesen súlyos” volta miatt elítélő határozatára (3., 5., 8. és 13. cikk), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Európai Bírósága (EJEB) 2012. december 13-i, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságot az emberi jogok európai egyezménye Háled el-Maszri rendkívüli kiadatása során elkövetett megsértésének „különlegesen súlyos” volta miatt elítélő határozatára (3., 5., 8. és 13. cikk),

| — | tekintettel az EJEB előtt folyamatban lévő alábbi ügyekre: al-Nasiri kontra Lengyelország, Abu Zubaida kontra Litvánia, Abu Zubaida kontra Lengyelország, valamint Nasr és Gali kontra Olaszország; tekintettel az al-Nasiri úr által Románia ellen 2012 augusztusában, valamint az emberi jogok nyomon követésével foglalkozó intézet (Human Rights Monitoring Institute, HRMI) és a Nyílt Társadalom Igazságügyi Kezdeményezés által 2012 decemberében az információhoz való joguk és a hatékony jogorvoslathoz való joguk megsértéséért Litvánia ellen benyújtott keresetre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EJEB előtt folyamatban lévő alábbi ügyekre: al-Nasiri kontra Lengyelország, Abu Zubaida kontra Litvánia, Abu Zubaida kontra Lengyelország, valamint Nasr és Gali kontra Olaszország; tekintettel az al-Nasiri úr által Románia ellen 2012 augusztusában, valamint az emberi jogok nyomon követésével foglalkozó intézet (Human Rights Monitoring Institute, HRMI) és a Nyílt Társadalom Igazságügyi Kezdeményezés által 2012 decemberében az információhoz való joguk és a hatékony jogorvoslathoz való joguk megsértéséért Litvánia ellen benyújtott keresetre,

| — | tekintettel az Olasz Legfelsőbb Bíróság 2012. szeptemberi határozatára, amely fenntartja a 23 amerikai állampolgár – köztük a kilenc éves börtönbüntetésre ítélt Robert Seldon Lady, a CIA milánói képviseletének egykori vezetője – elleni korábbi, Abu Omar 2003-as elrablásával kapcsolatban született ítéletét, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Olasz Legfelsőbb Bíróság 2012. szeptemberi határozatára, amely fenntartja a 23 amerikai állampolgár – köztük a kilenc éves börtönbüntetésre ítélt Robert Seldon Lady, a CIA milánói képviseletének egykori vezetője – elleni korábbi, Abu Omar 2003-as elrablásával kapcsolatban született ítéletét,

| — | tekintettel a Milánói Fellebbviteli Bíróság 2013. februári határozatára, amely három további, korábban diplomáciai mentesség alatt állónak tekintett CIA-ügynököt (1) hattól hét évig terjedő börtönbüntetéssel sújtott; tekintettel ugyane bíróság Nicolò Pollarit, az olasz katonai hírszerzés (SISMI) egykori vezetőjét 10 éves, Marco Mancinit, a SISMI aligazgatóját 9 éves, és a SISMI három ügynökét egyenként 6 éves börtönbüntetéssel sújtó határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Milánói Fellebbviteli Bíróság 2013. februári határozatára, amely három további, korábban diplomáciai mentesség alatt állónak tekintett CIA-ügynököt (1) hattól hét évig terjedő börtönbüntetéssel sújtott; tekintettel ugyane bíróság Nicolò Pollarit, az olasz katonai hírszerzés (SISMI) egykori vezetőjét 10 éves, Marco Mancinit, a SISMI aligazgatóját 9 éves, és a SISMI három ügynökét egyenként 6 éves börtönbüntetéssel sújtó határozatára,

| — | tekintettel Olaszország elnökének 2013. április 5-i, az Abu Omar olaszországi elrablásában való felelőssége miatt Olaszországban elítélt Joseph Romano amerikai ezredest kegyelemben részesítő határozatára; |
| --- | --- |

—

tekintettel Olaszország elnökének 2013. április 5-i, az Abu Omar olaszországi elrablásában való felelőssége miatt Olaszországban elítélt Joseph Romano amerikai ezredest kegyelemben részesítő határozatára;

| — | tekintettel 2012. szeptember 11-i, „Foglyok CIA általi állítólagos szállítása és illegális fogva tartása az európai országokban: az Európai Parlament TDIP bizottsága által készített jelentés nyomon követése” című állásfoglalására (2) |
| --- | --- |

—

tekintettel 2012. szeptember 11-i, „Foglyok CIA általi állítólagos szállítása és illegális fogva tartása az európai országokban: az Európai Parlament TDIP bizottsága által készített jelentés nyomon követése” című állásfoglalására (2)

| — | tekintettel a Bizottság által az előadónak továbbított dokumentumokra, beleértve a valamennyi tagállamnak 2013 márciusában eljuttatott, nem országspecifikus leveleket, amelyekre csak néhány tagállam (Finnország, Magyarország, Spanyolország és Litvánia) válaszolt, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által az előadónak továbbított dokumentumokra, beleértve a valamennyi tagállamnak 2013 márciusában eljuttatott, nem országspecifikus leveleket, amelyekre csak néhány tagállam (Finnország, Magyarország, Spanyolország és Litvánia) válaszolt,

| — | tekintettel Guantánamóról szóló állásfoglalásaira, köztük a legutóbb 2013. május 23-i, „Guantánamo: a fogvatartottak éhségsztrájkja” című állásfoglalására, (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel Guantánamóról szóló állásfoglalásaira, köztük a legutóbb 2013. május 23-i, „Guantánamo: a fogvatartottak éhségsztrájkja” című állásfoglalására, (3),

| — | tekintettel 2012. december 12-i állásfoglalására az alapvető jogok helyzetéről az Európai Unióban (2010–2011) (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2012. december 12-i állásfoglalására az alapvető jogok helyzetéről az Európai Unióban (2010–2011) (4),

| — | tekintettel az Eurocontroltól 2012 szeptemberéig kapott repülési adatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurocontroltól 2012 szeptemberéig kapott repülési adatokra,

| — | tekintettel az előadónak az afrikai és madagaszkári léginavigációs biztonsággal foglalkozó ügynökséghez (ASECNA) 2013 áprilisában küldött, a repülési adatok hozzáférhetővé tételével kapcsolatos együttműködésre irányuló kérésére és a 2013 júniusában kapott pozitív válaszra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az előadónak az afrikai és madagaszkári léginavigációs biztonsággal foglalkozó ügynökséghez (ASECNA) 2013 áprilisában küldött, a repülési adatok hozzáférhetővé tételével kapcsolatos együttműködésre irányuló kérésére és a 2013 júniusában kapott pozitív válaszra,

| — | tekintettel az alapvető jogokról és a jogállamiságról szóló tanácsi következtetésekre és a Bizottság az Európai Unió Alapjogi Chartájának alkalmazásáról szóló 2012-es jelentésére (Luxemburg, 2013. június 6–7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az alapvető jogokról és a jogállamiságról szóló tanácsi következtetésekre és a Bizottság az Európai Unió Alapjogi Chartájának alkalmazásáról szóló 2012-es jelentésére (Luxemburg, 2013. június 6–7),

| — | tekintettel a polgárokat szolgáló és védő, nyitott és biztonságos Európáról szóló stockholmi programra (2010-2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgárokat szolgáló és védő, nyitott és biztonságos Európáról szóló stockholmi programra (2010-2014),

| — | tekintettel számos médiabeszámolóra és az oknyomozó újságírók ténykedésére, különösen, de nem kizárólag a román Antena 1 televíziós csatornán 2013 áprilisában sugárzott oknyomozó riportra, |
| --- | --- |

—

tekintettel számos médiabeszámolóra és az oknyomozó újságírók ténykedésére, különösen, de nem kizárólag a román Antena 1 televíziós csatornán 2013 áprilisában sugárzott oknyomozó riportra,

| — | tekintettel az Interights, Redress és Reprieve által végzett kutatásokra és vizsgálatokra, valamint a fent említett állásfoglalás 2012. szeptember 11-i elfogadása óta független kutatók, civil társadalmi szervezetek és nemzeti és nemzetközi nem kormányzati szervezetek által készített jelentésekre, különösen a Nyílt Társadalom Igazságügyi Kezdeményezés „Globalising Torture: CIA Secret Detention and Extraordinary Rendition”(„A kínzás globalizációja: CIA titkos fogva tartás és rendkívüli kiadatás”) (2013. február) című jelentésére, az Alkotmány Projekt fogvatartottakkal szembeni bánásmóddal foglalkozó munkacsoportjának az Egyesült Államokban folytatott kétpárti független vizsgálatára (2013. április), a Kiadatási projekt (The Rendition Project) című, brit tudományos weboldal foglyok átadására használt légi járatokról szóló adatbázisára (2013. május), az Amnesty International „Unlock the truth: Poland’s involvement in CIA secret detention” („Az igazság nyomában: Lengyelország részvétele a CIA titkos fogvatartási programjában”) (2013. június) című jelentésére, valamint a Human Rights Watch litván hatóságoknak küldött levelére (2013. június), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Interights, Redress és Reprieve által végzett kutatásokra és vizsgálatokra, valamint a fent említett állásfoglalás 2012. szeptember 11-i elfogadása óta független kutatók, civil társadalmi szervezetek és nemzeti és nemzetközi nem kormányzati szervezetek által készített jelentésekre, különösen a Nyílt Társadalom Igazságügyi Kezdeményezés „Globalising Torture: CIA Secret Detention and Extraordinary Rendition”(„A kínzás globalizációja: CIA titkos fogva tartás és rendkívüli kiadatás”) (2013. február) című jelentésére, az Alkotmány Projekt fogvatartottakkal szembeni bánásmóddal foglalkozó munkacsoportjának az Egyesült Államokban folytatott kétpárti független vizsgálatára (2013. április), a Kiadatási projekt (The Rendition Project) című, brit tudományos weboldal foglyok átadására használt légi járatokról szóló adatbázisára (2013. május), az Amnesty International „Unlock the truth: Poland’s involvement in CIA secret detention” („Az igazság nyomában: Lengyelország részvétele a CIA titkos fogvatartási programjában”) (2013. június) című jelentésére, valamint a Human Rights Watch litván hatóságoknak küldött levelére (2013. június),

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság és a Külügyi Bizottság által feltett szóbeli választ igénylő kérdésekre (O-000079/2013 – B7-0215/2013 and O-000080/2013 – B7-0216/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság és a Külügyi Bizottság által feltett szóbeli választ igénylő kérdésekre (O-000079/2013 – B7-0215/2013 and O-000080/2013 – B7-0216/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a terrorizmusellenes politikák sikerének központi eleme az alapvető jogok tiszteletben tartása; |
| --- | --- |

A.

mivel a terrorizmusellenes politikák sikerének központi eleme az alapvető jogok tiszteletben tartása;

| B. | mivel a Parlament elítélte az Egyesült Államok által, a CIA közbenjárásával folytatott kiadatási és titkos fogvatartási programokat, amelyek során számos emberi jogi jogsértést követtek el, így jogellenes és önkényes fogva tartást, kínzást és egyéb módon történő bántalmazást, a visszaküldés tilalma elvének megsértését, továbbá erőszakos eltüntetéseket az európai légtér és terület CIA általi igénybevétele révén; mivel a Parlament ismételten felszólított a nemzeti kormányok és ügynökségek CIA programjaival való együttműködésének teljes körű kivizsgálására; |
| --- | --- |

B.

mivel a Parlament elítélte az Egyesült Államok által, a CIA közbenjárásával folytatott kiadatási és titkos fogvatartási programokat, amelyek során számos emberi jogi jogsértést követtek el, így jogellenes és önkényes fogva tartást, kínzást és egyéb módon történő bántalmazást, a visszaküldés tilalma elvének megsértését, továbbá erőszakos eltüntetéseket az európai légtér és terület CIA általi igénybevétele révén; mivel a Parlament ismételten felszólított a nemzeti kormányok és ügynökségek CIA programjaival való együttműködésének teljes körű kivizsgálására;

| C. | mivel a Parlament kötelezettséget vállalt arra, hogy továbbra is teljesíti az ideiglenes bizottságtól kapott megbízatását az Európai Unióról szóló szerződés 2., 6. és 7. cikkének megfelelően, és arra utasította érintett bizottságait, hogy egy évvel a szóban forgó 2012. szeptember 11-i állásfoglalás elfogadása után szólaljanak fel a Parlament plenáris ülésén az üggyel kapcsolatban, mivel kulcsfontosságúnak tartotta, hogy felmérje, milyen mértékben hajtották végre a Parlament által elfogadott ajánlásokat; |
| --- | --- |

C.

mivel a Parlament kötelezettséget vállalt arra, hogy továbbra is teljesíti az ideiglenes bizottságtól kapott megbízatását az Európai Unióról szóló szerződés 2., 6. és 7. cikkének megfelelően, és arra utasította érintett bizottságait, hogy egy évvel a szóban forgó 2012. szeptember 11-i állásfoglalás elfogadása után szólaljanak fel a Parlament plenáris ülésén az üggyel kapcsolatban, mivel kulcsfontosságúnak tartotta, hogy felmérje, milyen mértékben hajtották végre a Parlament által elfogadott ajánlásokat;

| D. | mivel a kiadatásokért való elszámoltathatóság elengedhetetlen az emberi jogoknak az uniós bel- és külpolitikákban való hatékony védelme és előmozdítása, valamint a jogállamiságon alapuló, törvényes és hatékony biztonságpolitikák biztosítása érdekében; mivel az uniós intézmények a közelmúltban vitát nyitottak arról, hogy az EU miként védheti meg és mozdíthatja elő jobban az alapvető jogokat és a jogállamiságot; |
| --- | --- |

D.

mivel a kiadatásokért való elszámoltathatóság elengedhetetlen az emberi jogoknak az uniós bel- és külpolitikákban való hatékony védelme és előmozdítása, valamint a jogállamiságon alapuló, törvényes és hatékony biztonságpolitikák biztosítása érdekében; mivel az uniós intézmények a közelmúltban vitát nyitottak arról, hogy az EU miként védheti meg és mozdíthatja elő jobban az alapvető jogokat és a jogállamiságot;

| E. | mivel sem a Tanács, sem a Bizottság nem reagált érdemben a Parlament ajánlásaira; |
| --- | --- |

E.

mivel sem a Tanács, sem a Bizottság nem reagált érdemben a Parlament ajánlásaira;

| F. | mivel a litván hatóságok ismételten kötelezettséget vállaltak rá, hogy, amennyiben új információk merülnek fel, újraindítják a Litvániának a CIA-programban való részvételével kapcsolatos bűnügyi vizsgálatot, ezt azonban még mindig nem tették meg; mivel a litván hatóságok által az Abu Zubaida ügyben az EJEB-hez intézett észrevételek alapján megállapítható, hogy az általuk lefolytatott nyomozást súlyos hiányosságok jellemzik, és hogy képtelenek voltak megérteni az új információk jelentőségét; mivel 2013 második félévében Litvánia tölti be az Európai Unió Tanácsa elnökségének tisztét; mivel 2013. szeptember 13-án panaszt nyújtottak be a litván államügyésznek, melyben azon állítások kivizsgálását kérték, miszerint Musztafa al-Hauszávit, aki ellen jelenleg katonai bizottság előtt folyik tárgyalás a guantanamói fogolytáborban, jogellenesen szállították át Litvániába, illetve ott jogellenesen tartották fogva és kínozták meg egy a CIA által vezetett program keretében; |
| --- | --- |

F.

mivel a litván hatóságok ismételten kötelezettséget vállaltak rá, hogy, amennyiben új információk merülnek fel, újraindítják a Litvániának a CIA-programban való részvételével kapcsolatos bűnügyi vizsgálatot, ezt azonban még mindig nem tették meg; mivel a litván hatóságok által az Abu Zubaida ügyben az EJEB-hez intézett észrevételek alapján megállapítható, hogy az általuk lefolytatott nyomozást súlyos hiányosságok jellemzik, és hogy képtelenek voltak megérteni az új információk jelentőségét; mivel 2013 második félévében Litvánia tölti be az Európai Unió Tanácsa elnökségének tisztét; mivel 2013. szeptember 13-án panaszt nyújtottak be a litván államügyésznek, melyben azon állítások kivizsgálását kérték, miszerint Musztafa al-Hauszávit, aki ellen jelenleg katonai bizottság előtt folyik tárgyalás a guantanamói fogolytáborban, jogellenesen szállították át Litvániába, illetve ott jogellenesen tartották fogva és kínozták meg egy a CIA által vezetett program keretében;

| G. | mivel az Antena 1 televíziós csatornán 2013 áprilisában sugárzott részletes oknyomozó riportban további olyan részletek láttak napvilágot, amelyek Románia börtönhálózatban játszott központi szerepét látszanak alátámasztani; mivel Ioan Talpeş egykori nemzetbiztonsági tanácsadó kijelentette, hogy Románia logisztikai támogatást nyújtott a CIA-nak; mivel egy volt román szenátusi tag elismerte az előző parlamenti vizsgálat hiányosságait, és felszólította az ügyészeket, hogy kezdeményezzenek bírósági eljárást az ügyben; |
| --- | --- |

G.

mivel az Antena 1 televíziós csatornán 2013 áprilisában sugárzott részletes oknyomozó riportban további olyan részletek láttak napvilágot, amelyek Románia börtönhálózatban játszott központi szerepét látszanak alátámasztani; mivel Ioan Talpeş egykori nemzetbiztonsági tanácsadó kijelentette, hogy Románia logisztikai támogatást nyújtott a CIA-nak; mivel egy volt román szenátusi tag elismerte az előző parlamenti vizsgálat hiányosságait, és felszólította az ügyészeket, hogy kezdeményezzenek bírósági eljárást az ügyben;

| H. | mivel a lengyel ügyészekhez 2013. június 11-én kérelem érkezett egy harmadik férfi, a jemeni Valíd Mohamed bin Attás áldozatként való hivatalos elismerése iránt, akit 2003-ban Pakisztánban jogellenesen tartóztattak le, majd 2003 júniusától szeptemberéig egy titkos lengyelországi börtönben tartottak fogva, és ezt követően a guantánamói börtönbe szállítottak, ahol azóta is fogva tartják; mivel a lengyel ügyészek folyamatban lévő bűnügyi nyomozásukat 2013 októberéig meghosszabbították; |
| --- | --- |

H.

mivel a lengyel ügyészekhez 2013. június 11-én kérelem érkezett egy harmadik férfi, a jemeni Valíd Mohamed bin Attás áldozatként való hivatalos elismerése iránt, akit 2003-ban Pakisztánban jogellenesen tartóztattak le, majd 2003 júniusától szeptemberéig egy titkos lengyelországi börtönben tartottak fogva, és ezt követően a guantánamói börtönbe szállítottak, ahol azóta is fogva tartják; mivel a lengyel ügyészek folyamatban lévő bűnügyi nyomozásukat 2013 októberéig meghosszabbították;

| I. | mivel a brit hatóságok eljárási akadályokra hivatkozva halogatják a líbiai Abdelhakím bel-Hadzs által Nagy-Britanniában benyújtott kereset ügyében folyó eljárást, mely szerint bel-Hadzs állítólag brit segédlettel jutott a CIA fogságába Líbiában, ahol kínzásnak vetették alá; a hatóságok hangot adtak továbbá azon szándékuknak, hogy egyes bizonyítékokat titkos eljárás során kívánnak megvizsgálni; |
| --- | --- |

I.

mivel a brit hatóságok eljárási akadályokra hivatkozva halogatják a líbiai Abdelhakím bel-Hadzs által Nagy-Britanniában benyújtott kereset ügyében folyó eljárást, mely szerint bel-Hadzs állítólag brit segédlettel jutott a CIA fogságába Líbiában, ahol kínzásnak vetették alá; a hatóságok hangot adtak továbbá azon szándékuknak, hogy egyes bizonyítékokat titkos eljárás során kívánnak megvizsgálni;

| J. | mivel 2012. decemberben Olaszország nemzetközi elfogatóparancsot adott ki Robert Seldon Lady ellen, akit 2013 júliusában Panamában letartóztattak; mivel az olasz hatóságok által ezt követően továbbított kiadatási kérelemnek Panama nem tett eleget, és Robert Seldon Ladyt 2013 júliusában visszatoloncolták az Egyesült Államokba; mivel Olaszország köztársasági elnöke 2013. április 5-én amnesztiában részesítette Joseph Romano amerikai ezredest, akit Abu Omar olaszországi elrablásában való felelőssége miatt egy olasz bíróság elítélt; |
| --- | --- |

J.

mivel 2012. decemberben Olaszország nemzetközi elfogatóparancsot adott ki Robert Seldon Lady ellen, akit 2013 júliusában Panamában letartóztattak; mivel az olasz hatóságok által ezt követően továbbított kiadatási kérelemnek Panama nem tett eleget, és Robert Seldon Ladyt 2013 júliusában visszatoloncolták az Egyesült Államokba; mivel Olaszország köztársasági elnöke 2013. április 5-én amnesztiában részesítette Joseph Romano amerikai ezredest, akit Abu Omar olaszországi elrablásában való felelőssége miatt egy olasz bíróság elítélt;

| K. | mivel 2012 novemberében a finn parlament ombudsmanja vizsgálatot indított a finn felségterületnek, légtérnek és repülőjárat-nyilvántartási rendszereknek a CIA kiadatási programjában történő felhasználása ügyében, részletes írásbeli kérelmet intézve 15 kormányhivatalhoz, és felszólítva a litván hatóságokat, hogy nyújtsanak célzott tájékoztatást a kapcsolódó járatokról; |
| --- | --- |

K.

mivel 2012 novemberében a finn parlament ombudsmanja vizsgálatot indított a finn felségterületnek, légtérnek és repülőjárat-nyilvántartási rendszereknek a CIA kiadatási programjában történő felhasználása ügyében, részletes írásbeli kérelmet intézve 15 kormányhivatalhoz, és felszólítva a litván hatóságokat, hogy nyújtsanak célzott tájékoztatást a kapcsolódó járatokról;

| L. | mivel a Dánia által elvégzett, 2012. májusig tartó nyomozás a nemzetközi emberi jogi normák fényében nem tekinthető független, pártatlan, alapos és hatékony vizsgálatnak, tekintettel a kielégítő hatáskörök hiányára és a vizsgálat korlátozott hatókörére; |
| --- | --- |

L.

mivel a Dánia által elvégzett, 2012. májusig tartó nyomozás a nemzetközi emberi jogi normák fényében nem tekinthető független, pártatlan, alapos és hatékony vizsgálatnak, tekintettel a kielégítő hatáskörök hiányára és a vizsgálat korlátozott hatókörére;

| M. | mivel mindössze két tagállam (Németország és az Egyesült Királyság) válaszolt az ENSZ különeljárásai keretében nyolc tagállamnak (az Egyesült Királyság, Franciaország, Lengyelország, Litvánia, Németország, Olaszország, Románia és Svédország) nyomon követés céljából kiküldött levelekre, amelyekben további tájékoztatást kértek a terrorizmus elleni küzdelem keretében a titkos fogva tartással kapcsolatban világszerte folytatott gyakorlatokról készült közös ENSZ tanulmány (5) elkészültét követően; |
| --- | --- |

M.

mivel mindössze két tagállam (Németország és az Egyesült Királyság) válaszolt az ENSZ különeljárásai keretében nyolc tagállamnak (az Egyesült Királyság, Franciaország, Lengyelország, Litvánia, Németország, Olaszország, Románia és Svédország) nyomon követés céljából kiküldött levelekre, amelyekben további tájékoztatást kértek a terrorizmus elleni küzdelem keretében a titkos fogva tartással kapcsolatban világszerte folytatott gyakorlatokról készült közös ENSZ tanulmány (5) elkészültét követően;

| N. | mivel Obama elnök ismételten hangoztatta elkötelezettségét a guantánamói börtön bezárása iránt, és 2013. május 23-án bejelentette, hogy újraindítja a fogvatartottak szabadon engedését, és hogy az amerikai kongresszus ellenállása ellenére megszünteti a jemeni foglyok szabadon bocsátására hozott moratóriumot, mivel a Jemenbe való visszaküldésüket immár biztonságosnak ítélik; mivel az amerikai hatóságoknak eljárás alá kell vonniuk Robert Seldon Ladyt, eleget téve nemzetközi kötelezettségeiknek; |
| --- | --- |

N.

mivel Obama elnök ismételten hangoztatta elkötelezettségét a guantánamói börtön bezárása iránt, és 2013. május 23-án bejelentette, hogy újraindítja a fogvatartottak szabadon engedését, és hogy az amerikai kongresszus ellenállása ellenére megszünteti a jemeni foglyok szabadon bocsátására hozott moratóriumot, mivel a Jemenbe való visszaküldésüket immár biztonságosnak ítélik; mivel az amerikai hatóságoknak eljárás alá kell vonniuk Robert Seldon Ladyt, eleget téve nemzetközi kötelezettségeiknek;

| O. | mivel Navi Pillay, az ENSZ emberi jogi főbiztosa az Emberi Jogi Tanács (Genf, 2013. május) 23. ülésén elmondott nyitóbeszédében idézte a Parlament fent említett 2012. szeptember 11-i állásfoglalását, „hiteles és független vizsgálatokat” kért, amelyeket „az elszámoltathatóság irányába tett kulcsfontosságú lépésnek tart”, és „[felszólította] az államokat, hogy ezt a kérdést prioritásként kezeljék”; |
| --- | --- |

O.

mivel Navi Pillay, az ENSZ emberi jogi főbiztosa az Emberi Jogi Tanács (Genf, 2013. május) 23. ülésén elmondott nyitóbeszédében idézte a Parlament fent említett 2012. szeptember 11-i állásfoglalását, „hiteles és független vizsgálatokat” kért, amelyeket „az elszámoltathatóság irányába tett kulcsfontosságú lépésnek tart”, és „[felszólította] az államokat, hogy ezt a kérdést prioritásként kezeljék”;

| P. | mivel az ENSZ emberi jogoknak és alapvető szabadságjogoknak a terrorizmus elleni küzdelem vonatkozásában való előmozdításával és védelmével foglalkozó különmegbízottja 2013-as éves jelentésére (6), amelyben megemlítette a Parlament munkáját és támogatta a szóban forgó 2012. szeptember 11-i állásfoglalásban megfogalmazott némely ajánlást, |
| --- | --- |

P.

mivel az ENSZ emberi jogoknak és alapvető szabadságjogoknak a terrorizmus elleni küzdelem vonatkozásában való előmozdításával és védelmével foglalkozó különmegbízottja 2013-as éves jelentésére (6), amelyben megemlítette a Parlament munkáját és támogatta a szóban forgó 2012. szeptember 11-i állásfoglalásban megfogalmazott némely ajánlást,

| 1. | mélységesen elítéli, hogy a Tanács, a Bizottság, a tagállamok, valamint a tagjelölt és társult országok kormányai, a NATO és az Egyesült Államok hatóságai nem hajtották végre a 2012. szeptember 11-i ajánlásait, különösen a CIA-programok áldozatai által elszenvedett súlyos emberi jogi jogsértések fényében; |
| --- | --- |

1.

mélységesen elítéli, hogy a Tanács, a Bizottság, a tagállamok, valamint a tagjelölt és társult országok kormányai, a NATO és az Egyesült Államok hatóságai nem hajtották végre a 2012. szeptember 11-i ajánlásait, különösen a CIA-programok áldozatai által elszenvedett súlyos emberi jogi jogsértések fényében;

| 2. | úgy véli, hogy a CIA-programok kapcsán tapasztalt általános büntetlenség lehetővé tette az alapvető emberi jogokat érintő jogsértések uniós és amerikai terrorellenes politikák keretében történő folytatódását, amint arra fény derült az USA Nemzetbiztonsági Hivatalának tömeges megfigyelési programja, valamint több tagállam megfigyelési szervének kapcsán, melyeket a Parlament jelenleg vizsgál; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a CIA-programok kapcsán tapasztalt általános büntetlenség lehetővé tette az alapvető emberi jogokat érintő jogsértések uniós és amerikai terrorellenes politikák keretében történő folytatódását, amint arra fény derült az USA Nemzetbiztonsági Hivatalának tömeges megfigyelési programja, valamint több tagállam megfigyelési szervének kapcsán, melyeket a Parlament jelenleg vizsgál;

Elszámoltathatósági eljárás a tagállamokban

| 3. | ismételten felszólítja azokat a tagállamokat, amelyek eddig nem tettek eleget e kötelezettségüknek, hogy folytassanak le független és hatékony nyomozást az emberi jogi jogsértések kivizsgálása érdekében, figyelembe véve az azóta napvilágra került valamennyi új bizonyítékot, és hogy hozzanak nyilvánosságra minden szükséges információt a CIA-val összefüggésbe hozható, a légterüket használó valamennyi gyanús repülőjárattal kapcsolatban; felszólítja különösen a tagállamokat annak kivizsgálására, hogy történtek-e olyan műveletek, melyek keretében a CIA-programmal összefüggésben embereket tartottak fogva a területükön található titkos objektumokban; felszólítja az érintett tagállamokat (Franciaország, Lengyelország, Litvánia, Olaszország, Románia és Svédország), hogy válaszoljanak az ENSZ különeljárásai keretében nekik kiküldött levelekre; |
| --- | --- |

3.

ismételten felszólítja azokat a tagállamokat, amelyek eddig nem tettek eleget e kötelezettségüknek, hogy folytassanak le független és hatékony nyomozást az emberi jogi jogsértések kivizsgálása érdekében, figyelembe véve az azóta napvilágra került valamennyi új bizonyítékot, és hogy hozzanak nyilvánosságra minden szükséges információt a CIA-val összefüggésbe hozható, a légterüket használó valamennyi gyanús repülőjárattal kapcsolatban; felszólítja különösen a tagállamokat annak kivizsgálására, hogy történtek-e olyan műveletek, melyek keretében a CIA-programmal összefüggésben embereket tartottak fogva a területükön található titkos objektumokban; felszólítja az érintett tagállamokat (Franciaország, Lengyelország, Litvánia, Olaszország, Románia és Svédország), hogy válaszoljanak az ENSZ különeljárásai keretében nekik kiküldött levelekre;

| 4. | sürgeti Litvániát, hogy nyissa meg újra a CIA titkos fogvatartási objektumai tárgyában folytatott bűnügyi nyomozását, és folytasson le szigorú vizsgálatot valamennyi, többek között az EJEB-nek az Abu Zubaida kontra Litvánia ügyben folytatott eljárása keretében nyilvánosságra került tényszerű bizonyíték tekintetében; kéri Litvániát, hogy tegye lehetővé a nyomozók számára, hogy elvégezzék a kiadatás során használt légi járatok hálózatának átfogó vizsgálatát, és kapcsolatba lépjenek a szóban forgó járatok szervezésében köztudottan részt vevő vagy a járatokon személyesen jelen lévő személyekkel; kéri a litván hatóságokat, hogy a börtönobjektum területén végezzenek bűnügyi helyszínelési vizsgálatot, és elemezzék a telefonhívásokat; kéri ugyanezen hatóságokat, hogy teljes mértékben működjenek együtt az EJEB-bel az Abu Zubaida kontra Litvánia, illetve az emberi jogok nyomon követésével foglalkozó intézet (Human Rights Monitoring Institute) kontra Litvánia ügyekben; felszólítja Litvániát, hogy a bűnügyi nyomozás újbóli megnyitásával összefüggésben vegye fontolóra további esetleges áldozatok áldozati státuszuk elismerésére, illetve a nyomozásban való részvételre vonatkozó kérelmének lehetővé tételét; sürgeti Litvániát, hogy teljes körűen tegyen eleget a más tagállamokból érkező kérelmeknek, különösen a finn ombudsman tájékoztatás iránti kérelmének, amely olyan repülőjáratra vagy -járatokra vonatkozik, amelyek Finnországot és Litvániát kiadatási programhoz kapcsolódó esetleges útvonalhoz kötheti; sürgeti a litván államügyészt, hogy folyasson bűnügyi nyomozást Musztafa al-Hauszávi panasza ügyében; |
| --- | --- |

4.

sürgeti Litvániát, hogy nyissa meg újra a CIA titkos fogvatartási objektumai tárgyában folytatott bűnügyi nyomozását, és folytasson le szigorú vizsgálatot valamennyi, többek között az EJEB-nek az Abu Zubaida kontra Litvánia ügyben folytatott eljárása keretében nyilvánosságra került tényszerű bizonyíték tekintetében; kéri Litvániát, hogy tegye lehetővé a nyomozók számára, hogy elvégezzék a kiadatás során használt légi járatok hálózatának átfogó vizsgálatát, és kapcsolatba lépjenek a szóban forgó járatok szervezésében köztudottan részt vevő vagy a járatokon személyesen jelen lévő személyekkel; kéri a litván hatóságokat, hogy a börtönobjektum területén végezzenek bűnügyi helyszínelési vizsgálatot, és elemezzék a telefonhívásokat; kéri ugyanezen hatóságokat, hogy teljes mértékben működjenek együtt az EJEB-bel az Abu Zubaida kontra Litvánia, illetve az emberi jogok nyomon követésével foglalkozó intézet (Human Rights Monitoring Institute) kontra Litvánia ügyekben; felszólítja Litvániát, hogy a bűnügyi nyomozás újbóli megnyitásával összefüggésben vegye fontolóra további esetleges áldozatok áldozati státuszuk elismerésére, illetve a nyomozásban való részvételre vonatkozó kérelmének lehetővé tételét; sürgeti Litvániát, hogy teljes körűen tegyen eleget a más tagállamokból érkező kérelmeknek, különösen a finn ombudsman tájékoztatás iránti kérelmének, amely olyan repülőjáratra vagy -járatokra vonatkozik, amelyek Finnországot és Litvániát kiadatási programhoz kapcsolódó esetleges útvonalhoz kötheti; sürgeti a litván államügyészt, hogy folyasson bűnügyi nyomozást Musztafa al-Hauszávi panasza ügyében;

| 5. | sürgeti a román hatóságokat, hogy mielőbb indítsanak független, pártatlan, részletes és hatékony vizsgálatot, derítsék fel valamennyi hiányzó parlamenti vizsgálati dokumentum hollétét, és teljes körűen működjenek együtt az EJEB-bel az al-Nasiri kontra Románia ügyben; felszólítja Romániát, hogy teljes körűen tegyen eleget az alapvető jogokkal kapcsolatos kötelezettségeinek; |
| --- | --- |

5.

sürgeti a román hatóságokat, hogy mielőbb indítsanak független, pártatlan, részletes és hatékony vizsgálatot, derítsék fel valamennyi hiányzó parlamenti vizsgálati dokumentum hollétét, és teljes körűen működjenek együtt az EJEB-bel az al-Nasiri kontra Románia ügyben; felszólítja Romániát, hogy teljes körűen tegyen eleget az alapvető jogokkal kapcsolatos kötelezettségeinek;

| 6. | kéri Lengyelországot, hogy nagyobb átláthatóság mellett folytassa a vizsgálatot, különösen a megtett konkrét intézkedéseket igazoló bizonyítékok bemutatása és az áldozatok érdemi képviseletének lehetővé tétele révén, azáltal, hogy feljogosítják az áldozatok képviselőit az őket érintő valamennyi minősített anyag megtekintésére és az összegyűlt nyomozati anyag felhasználására; felszólítja a lengyel hatóságokat, hogy indítsanak bűnügyi eljárást az ügyben érintett minden állami szereplő ellen; felszólítja a lengyel államügyészt, hogy sürgősen vizsgálja felül Valíd bin Attás kérelmét, és hozzon határozatot; felhívja Lengyelországot, hogy teljes körűen működjön együtt az EJEB-bel az al-Nasiri kontra Lengyelország és az Abu Zubaida kontra Lengyelország ügyekben; |
| --- | --- |

6.

kéri Lengyelországot, hogy nagyobb átláthatóság mellett folytassa a vizsgálatot, különösen a megtett konkrét intézkedéseket igazoló bizonyítékok bemutatása és az áldozatok érdemi képviseletének lehetővé tétele révén, azáltal, hogy feljogosítják az áldozatok képviselőit az őket érintő valamennyi minősített anyag megtekintésére és az összegyűlt nyomozati anyag felhasználására; felszólítja a lengyel hatóságokat, hogy indítsanak bűnügyi eljárást az ügyben érintett minden állami szereplő ellen; felszólítja a lengyel államügyészt, hogy sürgősen vizsgálja felül Valíd bin Attás kérelmét, és hozzon határozatot; felhívja Lengyelországot, hogy teljes körűen működjön együtt az EJEB-bel az al-Nasiri kontra Lengyelország és az Abu Zubaida kontra Lengyelország ügyekben;

| 7. | felszólítja a brit hatóságokat, hogy teljes körűen működjenek együtt a folyamatban lévő bűnügyi vizsgálatokkal, és tegyék lehetővé a polgári peres ügyek előrehaladását teljes átláthatóság mellett, a külföldi illetőségű személyek tengerentúlra történő kiadatását érintő vizsgálatok és keresetek végigvitele érdekében; kéri a brit hatóságoktól a foglyok külföldre történő kiadatásának, ottani kínzásának és bántalmazásának emberi jogi szempontú kivizsgálását; |
| --- | --- |

7.

felszólítja a brit hatóságokat, hogy teljes körűen működjenek együtt a folyamatban lévő bűnügyi vizsgálatokkal, és tegyék lehetővé a polgári peres ügyek előrehaladását teljes átláthatóság mellett, a külföldi illetőségű személyek tengerentúlra történő kiadatását érintő vizsgálatok és keresetek végigvitele érdekében; kéri a brit hatóságoktól a foglyok külföldre történő kiadatásának, ottani kínzásának és bántalmazásának emberi jogi szempontú kivizsgálását;

| 8. | ösztönzi az olasz hatóságokat, hogy folytassák arra irányuló erőfeszítéseiket, hogy igazságot szolgáltassanak a CIA által olasz felségterületen elkövetett emberi jogi jogsértésekben azáltal, hogy követelik Robert Seldon Lady kiadatását és kérelmezik az Olaszországban elítélt további 22 egyesült állambeli állampolgár kiadatását; |
| --- | --- |

8.

ösztönzi az olasz hatóságokat, hogy folytassák arra irányuló erőfeszítéseiket, hogy igazságot szolgáltassanak a CIA által olasz felségterületen elkövetett emberi jogi jogsértésekben azáltal, hogy követelik Robert Seldon Lady kiadatását és kérelmezik az Olaszországban elítélt további 22 egyesült állambeli állampolgár kiadatását;

| 9. | ösztönzi a finn ombudsmant, hogy átlátható és elszámoltatható módon folytassa le vizsgálatát, és ennek lehetővé tétele érdekében valamennyi nemzeti hatóságot sürgeti a teljes együttműködésre; felkéri Finnországot, hogy járjon utána minden olyan nyomnak, amely a kiadatási programban közreműködő finn állami szereplőkre utal; |
| --- | --- |

9.

ösztönzi a finn ombudsmant, hogy átlátható és elszámoltatható módon folytassa le vizsgálatát, és ennek lehetővé tétele érdekében valamennyi nemzeti hatóságot sürgeti a teljes együttműködésre; felkéri Finnországot, hogy járjon utána minden olyan nyomnak, amely a kiadatási programban közreműködő finn állami szereplőkre utal;

Az uniós intézmények válasza

| 10. | mélyen csalódott amiatt, hogy a Bizottság nem hajlandó érdemben reagálni a Parlament ajánlásaira, továbbá úgy ítéli meg, hogy a Bizottság által a tagállamoknak küldött levelek általános jellegüknél fogva nem elégségesek az elszámoltathatóság megvalósításához; |
| --- | --- |

10.

mélyen csalódott amiatt, hogy a Bizottság nem hajlandó érdemben reagálni a Parlament ajánlásaira, továbbá úgy ítéli meg, hogy a Bizottság által a tagállamoknak küldött levelek általános jellegüknél fogva nem elégségesek az elszámoltathatóság megvalósításához;

| 11. | megismétli a Bizottságnak szóló konkrét ajánlásait:






  — | vizsgálja ki, hogy a CIA-programban való közreműködés folyamán sor került-e az uniós, különösen a menekültügyi és igazságügyi együttműködésre vonatkozó rendelkezések megsértésére, |
| --- | --- | --- |

11.

megismétli a Bizottságnak szóló konkrét ajánlásait:

—

vizsgálja ki, hogy a CIA-programban való közreműködés folyamán sor került-e az uniós, különösen a menekültügyi és igazságügyi együttműködésre vonatkozó rendelkezések megsértésére,

| — | segítse elő és támogassa az emberi jogokkal kapcsolatos, a nyomozó hatóságok közötti kölcsönös jogi segítségnyújtást és igazságügyi együttműködést, illetve a tagállamokban folyó elszámoltatási munkában részt vevő jogászok közötti együttműködést, |
| --- | --- |

—

segítse elő és támogassa az emberi jogokkal kapcsolatos, a nyomozó hatóságok közötti kölcsönös jogi segítségnyújtást és igazságügyi együttműködést, illetve a tagállamokban folyó elszámoltatási munkában részt vevő jogászok közötti együttműködést,

| — | fogadjon el egy, a nemzeti elszámoltatási eljárások nyomon követésére és támogatására irányuló keretet, beleértve a tagállamokra vonatkozó jelentési kötelezettségeket, |
| --- | --- |

—

fogadjon el egy, a nemzeti elszámoltatási eljárások nyomon követésére és támogatására irányuló keretet, beleértve a tagállamokra vonatkozó jelentési kötelezettségeket,

| — | fogadjon el intézkedéseket az Unió azon kapacitásának megerősítésére, hogy uniós szinten megelőzze az emberi jogi visszaéléseket és jogorvoslatot biztosítson, továbbá garantálja a Parlament szerepének megszilárdítását, |
| --- | --- |

—

fogadjon el intézkedéseket az Unió azon kapacitásának megerősítésére, hogy uniós szinten megelőzze az emberi jogi visszaéléseket és jogorvoslatot biztosítson, továbbá garantálja a Parlament szerepének megszilárdítását,

| — | terjesszen elő javaslatokat az uniós terrorizmusellenes politikák keretében folyó, határokon átnyúló hírszerzési tevékenységek demokratikus felügyeletére szolgáló mechanizmusok kidolgozására; |
| --- | --- |

—

terjesszen elő javaslatokat az uniós terrorizmusellenes politikák keretében folyó, határokon átnyúló hírszerzési tevékenységek demokratikus felügyeletére szolgáló mechanizmusok kidolgozására;

| 12. | sürgeti a litván hatóságokat, hogy kihasználva az országuk tanácsi soros elnöksége nyújtotta lehetőséget gondoskodjanak a parlamenti jelentésben foglalt ajánlások hiánytalan végrehajtásáról, és azokkal összhangban tűzzék a kérdést a Bel- és Igazságügyi Tanács napirendjére még a litván elnökség lejárta előtt; |
| --- | --- |

12.

sürgeti a litván hatóságokat, hogy kihasználva az országuk tanácsi soros elnöksége nyújtotta lehetőséget gondoskodjanak a parlamenti jelentésben foglalt ajánlások hiánytalan végrehajtásáról, és azokkal összhangban tűzzék a kérdést a Bel- és Igazságügyi Tanács napirendjére még a litván elnökség lejárta előtt;

| 13. | megismétli a Tanácsnak szóló konkrét ajánlásait:






  — | kérjen bocsánatot, amiért megsértette az uniós intézmények közötti – a Szerződésekben rögzített – lojális együttműködés elvét, amikor helytelenül megpróbálta rávenni az Európai Parlamentet arra, hogy elfogadja a Tanács nemzetközi közjogi munkacsoportja (COJUR) és a transzatlanti kapcsolatokkal foglalkozó munkacsoportja (COTRA) magas rangú egyesült államokbeli tisztviselőkkel folytatott üléseiről készült jegyzőkönyvek szándékosan rövidített változatát, |
| --- | --- | --- |

13.

megismétli a Tanácsnak szóló konkrét ajánlásait:

—

kérjen bocsánatot, amiért megsértette az uniós intézmények közötti – a Szerződésekben rögzített – lojális együttműködés elvét, amikor helytelenül megpróbálta rávenni az Európai Parlamentet arra, hogy elfogadja a Tanács nemzetközi közjogi munkacsoportja (COJUR) és a transzatlanti kapcsolatokkal foglalkozó munkacsoportja (COTRA) magas rangú egyesült államokbeli tisztviselőkkel folytatott üléseiről készült jegyzőkönyvek szándékosan rövidített változatát,

| — | adjon ki nyilatkozatot, amelyben elismeri a tagállamoknak a CIA-programban való részvételét és a vizsgálatok során a tagállamok által tapasztalt nehézségeket, |
| --- | --- |

—

adjon ki nyilatkozatot, amelyben elismeri a tagállamoknak a CIA-programban való részvételét és a vizsgálatok során a tagállamok által tapasztalt nehézségeket,

| — | támogassa teljes mértékben a tagállamok tényfeltáró és elszámoltatási eljárásait azáltal, hogy a bel- és igazságügyi kérdésekkel foglalkozó üléseken hivatalosan tárgyalja a kérdést, megoszt minden információt, segítséget nyújt a vizsgálatok elvégzéséhez, és különösen azáltal, hogy teljesíti a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó kéréseket, |
| --- | --- |

—

támogassa teljes mértékben a tagállamok tényfeltáró és elszámoltatási eljárásait azáltal, hogy a bel- és igazságügyi kérdésekkel foglalkozó üléseken hivatalosan tárgyalja a kérdést, megoszt minden információt, segítséget nyújt a vizsgálatok elvégzéséhez, és különösen azáltal, hogy teljesíti a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó kéréseket,

| — | tartson meghallgatásokat az illetékes uniós biztonsági szervekkel, hogy tisztázza, milyen ismeretekkel rendelkeznek a tagállamok CIA-programban való részvételéről és az uniós válaszlépésekről, |
| --- | --- |

—

tartson meghallgatásokat az illetékes uniós biztonsági szervekkel, hogy tisztázza, milyen ismeretekkel rendelkeznek a tagállamok CIA-programban való részvételéről és az uniós válaszlépésekről,

| — | terjesszen elő biztosítékokat az emberi jogok hírszerzési információk megosztása során történő tiszteletben tartásának garantálása érdekében, valamint azért, hogy szigorúan elhatárolja a hírszerzési és bűnüldözési tevékenységekkel kapcsolatos feladatokat, hogy a hírszerzési szervek ne rendelkezhessenek letartóztatási és fogva tartási hatáskörrel; |
| --- | --- |

—

terjesszen elő biztosítékokat az emberi jogok hírszerzési információk megosztása során történő tiszteletben tartásának garantálása érdekében, valamint azért, hogy szigorúan elhatárolja a hírszerzési és bűnüldözési tevékenységekkel kapcsolatos feladatokat, hogy a hírszerzési szervek ne rendelkezhessenek letartóztatási és fogva tartási hatáskörrel;

| 14. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a Stockholmi Programot követő többéves programjaikba illesszenek be konkrét intézkedéseket a jogállamiság érvényesítése, valamint az alapvető jogok megsértése esetén az elkövetők – különösen a hírszerző szolgálatok és a bűnüldöző hatóságok – elszámoltathatóságának biztosítása érdekében; felkéri a Bizottságot, hogy az elszámoltathatóság kérdését vegye fel az „Assises de la justice” című, 2013 novemberében tartandó konferencia napirendjére; |
| --- | --- |

14.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a Stockholmi Programot követő többéves programjaikba illesszenek be konkrét intézkedéseket a jogállamiság érvényesítése, valamint az alapvető jogok megsértése esetén az elkövetők – különösen a hírszerző szolgálatok és a bűnüldöző hatóságok – elszámoltathatóságának biztosítása érdekében; felkéri a Bizottságot, hogy az elszámoltathatóság kérdését vegye fel az „Assises de la justice” című, 2013 novemberében tartandó konferencia napirendjére;

| 15. | emlékeztet arra, hogy a Parlament hitelességének biztosítása érdekében elengedhetetlenül fontos jelentősen megerősíteni a Parlament Unióban elkövetett, alapvető jogokkal kapcsolatos jogsértések kivizsgálására irányuló vizsgálati jogát, amelynek magában kell foglalnia az érintett személyek – többek között miniszterek – eskü alatt történő kihallgatására vonatkozó meghatalmazást (7); |
| --- | --- |

15.

emlékeztet arra, hogy a Parlament hitelességének biztosítása érdekében elengedhetetlenül fontos jelentősen megerősíteni a Parlament Unióban elkövetett, alapvető jogokkal kapcsolatos jogsértések kivizsgálására irányuló vizsgálati jogát, amelynek magában kell foglalnia az érintett személyek – többek között miniszterek – eskü alatt történő kihallgatására vonatkozó meghatalmazást (7);

| 16. | felkéri az Eurocontrolt, hogy az Amerikai Szövetségi Légügyi Hatósághoz hasonlóan ismerje el, hogy a repülési útvonalakra vonatkozó adatok semmiképp sem tekinthetőek bizalmas információknak, és tegye közzé a hatékony vizsgálatok lefolytatásához szükséges ilyen adatokat; |
| --- | --- |

16.

felkéri az Eurocontrolt, hogy az Amerikai Szövetségi Légügyi Hatósághoz hasonlóan ismerje el, hogy a repülési útvonalakra vonatkozó adatok semmiképp sem tekinthetőek bizalmas információknak, és tegye közzé a hatékony vizsgálatok lefolytatásához szükséges ilyen adatokat;

| 17. | elvárja, hogy az USA Nemzetbiztonsági Hivatala megfigyelési programját és több tagállam megfigyelési szervét érintő vizsgálata tartalmazzon javaslatokat a hírszerző szolgálatok hatékony demokratikus parlamenti felügyeletét biztosító intézkedésekre, tekintettel arra, hogy a szóban forgó szervek és tevékenységeik megfelelő belső, végrehajtási, igazságszolgáltatási és független parlamenti felügyelet révén megvalósított demokratikus ellenőrzése elengedhetetlen; |
| --- | --- |

17.

elvárja, hogy az USA Nemzetbiztonsági Hivatala megfigyelési programját és több tagállam megfigyelési szervét érintő vizsgálata tartalmazzon javaslatokat a hírszerző szolgálatok hatékony demokratikus parlamenti felügyeletét biztosító intézkedésekre, tekintettel arra, hogy a szóban forgó szervek és tevékenységeik megfelelő belső, végrehajtási, igazságszolgáltatási és független parlamenti felügyelet révén megvalósított demokratikus ellenőrzése elengedhetetlen;

| 18. | sajnálatát fejezi ki, hogy az uniós tagállamok nem tettek előrelépést a minden egyén erőszakos eltüntetéssel szembeni védelméről szóló nemzetközi egyezményhez való csatlakozás terén, eltekintve Litvániától, amely 2013 augusztusában megerősítette az egyezményt; felhívja a 21 tagállamot, amelyek még nem erősítették meg a szóban forgó egyezményt, hogy azt haladéktalanul tegyék meg; |
| --- | --- |

18.

sajnálatát fejezi ki, hogy az uniós tagállamok nem tettek előrelépést a minden egyén erőszakos eltüntetéssel szembeni védelméről szóló nemzetközi egyezményhez való csatlakozás terén, eltekintve Litvániától, amely 2013 augusztusában megerősítette az egyezményt; felhívja a 21 tagállamot, amelyek még nem erősítették meg a szóban forgó egyezményt, hogy azt haladéktalanul tegyék meg;

| 19. | felhívja Belgiumot, Finnországot, Görögországot, Írországot, Lettországot, Litvániát és Szlovákiát, hogy sürgősen erősítsék meg a kínzás elleni ENSZ-egyezmény fakultatív jegyzőkönyvét (OPCAT); sajnálatosnak tartja, hogy az OPCAT ENSZ által kezelt speciális alapjának nyújtott támogatás rendkívül csekély, és felhívja az EU tagállamait és a Bizottságot, hogy jelentős önkéntes hozzájárulásokkal támogassák a speciális alap munkáját; sürgeti az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ) és a Bizottságot, hogy fokozzák erőfeszítéseiket annak elősegítése érdekében, hogy az OPCAT keretében nemzeti megelőzési mechanizmusokat hozzanak létre és működtessenek harmadik országokban; |
| --- | --- |

19.

felhívja Belgiumot, Finnországot, Görögországot, Írországot, Lettországot, Litvániát és Szlovákiát, hogy sürgősen erősítsék meg a kínzás elleni ENSZ-egyezmény fakultatív jegyzőkönyvét (OPCAT); sajnálatosnak tartja, hogy az OPCAT ENSZ által kezelt speciális alapjának nyújtott támogatás rendkívül csekély, és felhívja az EU tagállamait és a Bizottságot, hogy jelentős önkéntes hozzájárulásokkal támogassák a speciális alap munkáját; sürgeti az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ) és a Bizottságot, hogy fokozzák erőfeszítéseiket annak elősegítése érdekében, hogy az OPCAT keretében nemzeti megelőzési mechanizmusokat hozzanak létre és működtessenek harmadik országokban;

| 20. | felkéri az EU-t, hogy alaposan vizsgálja felül a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság által az El-Maszri kontra Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság ügyben hozott EJEB határozat végrehajtása terén elért előrehaladást, amelyet a Miniszteri Bizottság Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság csatlakozási kérelmének keretében folyamatos nyomonkövetési eljárás alá vont; sürgeti Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság hatóságait, hogy indítsanak bűnügyi nyomozást az állami szereplők El-Maszri ügyben való cinkos részvételéről és a felelősöket vonja felelősségre; |
| --- | --- |

20.

felkéri az EU-t, hogy alaposan vizsgálja felül a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság által az El-Maszri kontra Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság ügyben hozott EJEB határozat végrehajtása terén elért előrehaladást, amelyet a Miniszteri Bizottság Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság csatlakozási kérelmének keretében folyamatos nyomonkövetési eljárás alá vont; sürgeti Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság hatóságait, hogy indítsanak bűnügyi nyomozást az állami szereplők El-Maszri ügyben való cinkos részvételéről és a felelősöket vonja felelősségre;

| 21. | felhívja az USA kormányát, hogy működjön együtt az uniós tagállamoktól a CIA-programmal kapcsolatban érkező tájékoztatási vagy kiadatási kérelmek terén; sürgeti, hogy hagyjon fel a drákói szigorúságú védelmi utasítások használatával, amelyek megakadályozzák a guantánamói fogvatartottakat képviselő ügyvédeket abban, hogy a foglyok európai titkos fogva tartásáról bármilyen részletet nyilvánosságra hozzanak; ösztönzi, hogy haladéktalanul dolgozzon ki a guantánamói börtön bezárására vonatkozó tervet; |
| --- | --- |

21.

felhívja az USA kormányát, hogy működjön együtt az uniós tagállamoktól a CIA-programmal kapcsolatban érkező tájékoztatási vagy kiadatási kérelmek terén; sürgeti, hogy hagyjon fel a drákói szigorúságú védelmi utasítások használatával, amelyek megakadályozzák a guantánamói fogvatartottakat képviselő ügyvédeket abban, hogy a foglyok európai titkos fogva tartásáról bármilyen részletet nyilvánosságra hozzanak; ösztönzi, hogy haladéktalanul dolgozzon ki a guantánamói börtön bezárására vonatkozó tervet;

| 22. | sürgeti az uniós tagállamokat, hogy fokozzák a Guantánamóból szabadon bocsátott azon nem európai foglyok letelepítésére irányuló erőfeszítéseiket, akiket származási országukba azért nem lehet visszatelepíteni, mert ott életveszély, kínzás, vagy kegyetlen és embertelen bánásmód fenyegeti őket (8); felkéri az EU-t, hogy újítsa meg a 2009. évi közös kezdeményezést azáltal, hogy biztosítja a guántanomói fogvatartottak uniós tagállamokba való visszatelepülésének kereteit, illetve, hogy kezdjen párbeszédet konkrét együttműködési tervekről Clifford Sloan úrral, az USA guantánamói börtönből való fogolyáthelyezésekkel foglalkozó különmegbízottjával; |
| --- | --- |

22.

sürgeti az uniós tagállamokat, hogy fokozzák a Guantánamóból szabadon bocsátott azon nem európai foglyok letelepítésére irányuló erőfeszítéseiket, akiket származási országukba azért nem lehet visszatelepíteni, mert ott életveszély, kínzás, vagy kegyetlen és embertelen bánásmód fenyegeti őket (8); felkéri az EU-t, hogy újítsa meg a 2009. évi közös kezdeményezést azáltal, hogy biztosítja a guántanomói fogvatartottak uniós tagállamokba való visszatelepülésének kereteit, illetve, hogy kezdjen párbeszédet konkrét együttműködési tervekről Clifford Sloan úrral, az USA guantánamói börtönből való fogolyáthelyezésekkel foglalkozó különmegbízottjával;

| 23. | felhívja az afrikai és madagaszkári légi navigációs biztonsággal foglalkozó ügynökséget, hogy haladéktalanul kezdjen együttműködést a Parlamenttel és bocsássa rendelkezésre a kért repülési adatokat; |
| --- | --- |

23.

felhívja az afrikai és madagaszkári légi navigációs biztonsággal foglalkozó ügynökséget, hogy haladéktalanul kezdjen együttműködést a Parlamenttel és bocsássa rendelkezésre a kért repülési adatokat;

| 24. | felhívja a következő ciklusra (2014–2019) megválasztott parlamentet, hogy továbbra is vállalja és teljesítse az ideiglenes bizottság által adott megbízatást, és ennek keretében biztosítsa, hogy a bizottság ajánlásait megfelelő intézkedések kövessék, vizsgálja meg az esetlegesen felmerülő új elemeket, továbbá teljes mértékben használja ki és fejlessze tovább vizsgálati jogkörét; |
| --- | --- |

24.

felhívja a következő ciklusra (2014–2019) megválasztott parlamentet, hogy továbbra is vállalja és teljesítse az ideiglenes bizottság által adott megbízatást, és ennek keretében biztosítsa, hogy a bizottság ajánlásait megfelelő intézkedések kövessék, vizsgálja meg az esetlegesen felmerülő új elemeket, továbbá teljes mértékben használja ki és fejlessze tovább vizsgálati jogkörét;

o

o o

| 25. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

25.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Köztük Jeffrey W. Castellit, a CIA milánói képviseletének egykori vezetőjét

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0309.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0231.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0500.

(5)  A/HRC/13/42.

(6)  A terrorizmus elleni állami kezdeményezések összefüggésében súlyos vagy rendszeres emberi jogi visszaéléseket elkövető köztisztviselők elszámoltathatóságának biztosítására vonatkozó keretelvek, A/EJT/22/52, 2013. március 1.

(7)  Lásd: Az Európai Parlament vizsgálati jogának gyakorlására vonatkozó részletes rendelkezésekről és a 95/167/EK, Euratom, ESZAK európai parlamenti, tanácsi és bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti rendeletre irányuló javaslat (HL C 264. E, 2013.9.13., 41. o.).

(8)  Az Európai Parlament 2012. április 18-i állásfoglalása az emberi jogok világbeli helyzetéről szóló éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról, ideértve annak az EU emberi jogi stratégiai politikájára gyakorolt következményeit, (HL C 258. E, 2013.9.7., 8. o.).

---

| 19.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/67 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/67

---

P7_TA(2013)0419

A bűnüldöző szervek határokon átnyúló együttműködésének erősítése az EU-ban

Az Európai Parlament 2013. október 10-i állásfoglalása a határokon átnyúló bűnüldözési együttműködés megerősítéséről az EU-ban: a prümi határozat és az európai információcsere-modell végrehajtása (2013/2586(RSP))

(2016/C 181/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel „Az EU-n belüli bűnüldözési együttműködés erősítése: az európai információcsere-modell” című, 2012. december 7-i bizottsági közleményre (COM(2012)0735), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU-n belüli bűnüldözési együttműködés erősítése: az európai információcsere-modell” című, 2012. december 7-i bizottsági közleményre (COM(2012)0735),

| — | tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozat (a prümi határozat) végrehajtásáról szóló, 2012. december 7-i bizottsági közleményre (COM(2012)0732), |
| --- | --- |

—

tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozat (a prümi határozat) végrehajtásáról szóló, 2012. december 7-i bizottsági közleményre (COM(2012)0732),

| — | tekintettel a stockholmi programra, a belső biztonsági stratégiára, és az uniós belső biztonság terén alkalmazandó információkezelési stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a stockholmi programra, a belső biztonsági stratégiára, és az uniós belső biztonság terén alkalmazandó információkezelési stratégiára,

| — | tekintettel az Európai Unió belső biztonsági stratégiájáról szóló 2012. május 22-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió belső biztonsági stratégiájáról szóló 2012. május 22-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 87. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 87. cikkére,

| — | tekintettel „A határokon átnyúló bűnüldözési együttműködés erősítése az Unióban a prümi határozat és az európai információcsere-modell segítségével” tárgyú, a Bizottsághoz intézett szóbeli választ igénylő kérdésre (O-000067/2013 – B7-0501/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A határokon átnyúló bűnüldözési együttműködés erősítése az Unióban a prümi határozat és az európai információcsere-modell segítségével” tárgyú, a Bizottsághoz intézett szóbeli választ igénylő kérdésre (O-000067/2013 – B7-0501/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a stockholmi program rámutatott arra, hogy az uniós polgárok biztonságának védelme érdekében az információ gyűjtése, feldolgozása és az uniós bűnüldöző hatóságok közötti megosztása céljából jelenleg rendelkezésre álló eszközök széles körét koherensebbé és egységesebbé kell tenni; |
| --- | --- |

A.

mivel a stockholmi program rámutatott arra, hogy az uniós polgárok biztonságának védelme érdekében az információ gyűjtése, feldolgozása és az uniós bűnüldöző hatóságok közötti megosztása céljából jelenleg rendelkezésre álló eszközök széles körét koherensebbé és egységesebbé kell tenni;

| B. | mivel a belső biztonsági stratégia átfogó információcsere-modell kidolgozását irányozta elő; |
| --- | --- |

B.

mivel a belső biztonsági stratégia átfogó információcsere-modell kidolgozását irányozta elő;

| C. | mivel a bűncselekmények kapcsán folytatott határokon átnyúló információcsere képezi az uniós bűnüldözési együttműködés alapját, és különösen fontos azokon a területeken, ahol a belső határokon nincs ellenőrzés; mivel az Unióban egyre elterjedtebb a határokon átnyúló bűnözés, és mivel ezáltal minden eddiginél nagyobb hangsúlyt kap a bűnüldözés terén folyó, az adatvédelmi előírásokat és az alapvető jogokat tiszteletben tartó hatékony és megbízható információcsere szükségessége; |
| --- | --- |

C.

mivel a bűncselekmények kapcsán folytatott határokon átnyúló információcsere képezi az uniós bűnüldözési együttműködés alapját, és különösen fontos azokon a területeken, ahol a belső határokon nincs ellenőrzés; mivel az Unióban egyre elterjedtebb a határokon átnyúló bűnözés, és mivel ezáltal minden eddiginél nagyobb hangsúlyt kap a bűnüldözés terén folyó, az adatvédelmi előírásokat és az alapvető jogokat tiszteletben tartó hatékony és megbízható információcsere szükségessége;

| 1. | megjegyzi, hogy a közlemények számba veszik, hogy milyen eszközök, csatornák és lehetőségek állnak rendelkezésre az Unióban a bűnüldözés terén folytatott, határokon átnyúló információcserét illetően; úgy véli, hogy az eszközök, csatornák és lehetőségek jelenlegi „palettája” túl sokszínű és nélkülözi az egységességet, aminek következtében az eszközök használata nem hatékony, az uniós szintű demokratikus ellenőrzés nem kielégítő, illetve bizonyos esetekben funkcionális túlkapás vagy illetéketlen hozzáférés esete léphet fel; |
| --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy a közlemények számba veszik, hogy milyen eszközök, csatornák és lehetőségek állnak rendelkezésre az Unióban a bűnüldözés terén folytatott, határokon átnyúló információcserét illetően; úgy véli, hogy az eszközök, csatornák és lehetőségek jelenlegi „palettája” túl sokszínű és nélkülözi az egységességet, aminek következtében az eszközök használata nem hatékony, az uniós szintű demokratikus ellenőrzés nem kielégítő, illetve bizonyos esetekben funkcionális túlkapás vagy illetéketlen hozzáférés esete léphet fel;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy térképezze fel a bűnüldözés terén folyó, határokon átnyúló információcserére vonatkozó uniós és nemzeti szabályozási helyzetet, ideértve a nemzetközi (kétoldalú) megállapodásokat is; egyetért a Bizottsággal abban, hogy az eszközök gyakorlati hasznának megállapítása érdekében értékelhetőbb statisztikákra van szükség, és ezért érdemi hatásuk felmérése céljából a bűnüldözés terén folytatott uniós információcsere-eszközök független és külső értékelésére szólít fel; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy térképezze fel a bűnüldözés terén folyó, határokon átnyúló információcserére vonatkozó uniós és nemzeti szabályozási helyzetet, ideértve a nemzetközi (kétoldalú) megállapodásokat is; egyetért a Bizottsággal abban, hogy az eszközök gyakorlati hasznának megállapítása érdekében értékelhetőbb statisztikákra van szükség, és ezért érdemi hatásuk felmérése céljából a bűnüldözés terén folytatott uniós információcsere-eszközök független és külső értékelésére szólít fel;

| 3. | egyetért az arra irányuló bizottsági ajánlásokkal, hogy egységesíteni kell a meglévő eszközök és csatornák használatát (például az Europol-csatorna alapbeállítású használatát és az egységes, integrált nemzeti elérési pontok létrehozását), továbbá javítani kell a határokon átnyúló információcserére vonatkozó képzést és ismeretterjesztést; csalódottságának ad hangot azonban amiatt, hogy – annak ellenére, hogy a stockholmi program és a belső biztonsági stratégia ezt előirányozta – a Bizottság nem tett javaslatot egy ambiciózusabb és a jövőre összpontosító elképzelésre, amely kiindulópontként szolgálhatott volna az arról szóló politikai párbeszédben, hogy az adatvédelem és a magánélethez való jog védelmének maximális garantálása mellett hogyan lehet átformálni és optimalizálni a bűnüldözés terén folytatott uniós információcserét; nyomatékosan ösztönzi a Bizottságot, hogy terjesszen elő ilyen javaslatot, és abban alakítsa ki a bűnüldözés terén folytatott uniós információcsere testre szabott, a szükségesség, a minőség, az arányosság, a hatékonyság és az elszámoltathatóság elvén, valamint a rendelkezésre bocsátás elvének és a keresztmegfeleltetés koncepciójának helyes értelmezésén alapuló keretét; |
| --- | --- |

3.

egyetért az arra irányuló bizottsági ajánlásokkal, hogy egységesíteni kell a meglévő eszközök és csatornák használatát (például az Europol-csatorna alapbeállítású használatát és az egységes, integrált nemzeti elérési pontok létrehozását), továbbá javítani kell a határokon átnyúló információcserére vonatkozó képzést és ismeretterjesztést; csalódottságának ad hangot azonban amiatt, hogy – annak ellenére, hogy a stockholmi program és a belső biztonsági stratégia ezt előirányozta – a Bizottság nem tett javaslatot egy ambiciózusabb és a jövőre összpontosító elképzelésre, amely kiindulópontként szolgálhatott volna az arról szóló politikai párbeszédben, hogy az adatvédelem és a magánélethez való jog védelmének maximális garantálása mellett hogyan lehet átformálni és optimalizálni a bűnüldözés terén folytatott uniós információcserét; nyomatékosan ösztönzi a Bizottságot, hogy terjesszen elő ilyen javaslatot, és abban alakítsa ki a bűnüldözés terén folytatott uniós információcsere testre szabott, a szükségesség, a minőség, az arányosság, a hatékonyság és az elszámoltathatóság elvén, valamint a rendelkezésre bocsátás elvének és a keresztmegfeleltetés koncepciójának helyes értelmezésén alapuló keretét;

| 4. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy a hatékonyság növelése céljából – követve a néhány tagállam által az információcserével foglalkozó és adatvédelmi munkacsoport (DAPIX) keretében elvégzett vizsgálat példáját – tanulmányozza a meglévő eszközök végrehajtására vonatkozó kézi eljárások automatizálásának lehetőségét, valamint az elfogadott kérelmek feldolgozásának felgyorsítása érdekében fontolja meg az információcsere univerzális formátumának kidolgozását; |
| --- | --- |

4.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy a hatékonyság növelése céljából – követve a néhány tagállam által az információcserével foglalkozó és adatvédelmi munkacsoport (DAPIX) keretében elvégzett vizsgálat példáját – tanulmányozza a meglévő eszközök végrehajtására vonatkozó kézi eljárások automatizálásának lehetőségét, valamint az elfogadott kérelmek feldolgozásának felgyorsítása érdekében fontolja meg az információcsere univerzális formátumának kidolgozását;

| 5. | rámutat arra, hogy a bűnüldözés terén folyó, határokon átnyúló információcsere különböző eszközei – ideértve a nemzeti adatbázisokhoz való határokon átnyúló hozzáférés biztosítását is – azt eredményezik, hogy az adatvédelmi előírások tisztázatlanok és eltérőek, és az egyes szemléletek eltérése miatt gyakran a legkisebb közös nevezőn és rendszertelen megközelítésen alapulnak; e tekintetben megismételi azt az álláspontját, hogy a benyújtott adatvédelmi irányelvet mihamarabb el kell fogadni; |
| --- | --- |

5.

rámutat arra, hogy a bűnüldözés terén folyó, határokon átnyúló információcsere különböző eszközei – ideértve a nemzeti adatbázisokhoz való határokon átnyúló hozzáférés biztosítását is – azt eredményezik, hogy az adatvédelmi előírások tisztázatlanok és eltérőek, és az egyes szemléletek eltérése miatt gyakran a legkisebb közös nevezőn és rendszertelen megközelítésen alapulnak; e tekintetben megismételi azt az álláspontját, hogy a benyújtott adatvédelmi irányelvet mihamarabb el kell fogadni;

| 6. | kéri a Bizottságot, hogy az információcsere rendszerének megerősítése és javítása érdekében hozzon létre a rendszer hatékonyságát növelő eszközöket, melyek egyidejűleg – az európai adatvédelmi biztos véleményében foglaltaknak megfelelően és az Europolról szóló, a 2009/371/IB határozatot visszavonó európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat alapján – biztosítják az adatok védettségét. |
| --- | --- |

6.

kéri a Bizottságot, hogy az információcsere rendszerének megerősítése és javítása érdekében hozzon létre a rendszer hatékonyságát növelő eszközöket, melyek egyidejűleg – az európai adatvédelmi biztos véleményében foglaltaknak megfelelően és az Europolról szóló, a 2009/371/IB határozatot visszavonó európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat alapján – biztosítják az adatok védettségét.

| 7. | megjegyzi, hogy a tagállamok egy növekvő csoportja esetében a prümi határozat a határokon átnyúló rendőrségi együttműködés és nyomozás bevett eszközévé vált; sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a prümi határozat végrehajtása több tagállamban is jelentősen késlekedik; egyetért a Bizottsággal abban, hogy az eszközt csak a teljes végrehajtást követően lehet továbbfejleszteni; felhívja az érintett tagállamokat, hogy a teljes kihasználás érdekében maradéktalanul és megfelelően hajtsák végre a prümi határozatot; |
| --- | --- |

7.

megjegyzi, hogy a tagállamok egy növekvő csoportja esetében a prümi határozat a határokon átnyúló rendőrségi együttműködés és nyomozás bevett eszközévé vált; sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a prümi határozat végrehajtása több tagállamban is jelentősen késlekedik; egyetért a Bizottsággal abban, hogy az eszközt csak a teljes végrehajtást követően lehet továbbfejleszteni; felhívja az érintett tagállamokat, hogy a teljes kihasználás érdekében maradéktalanul és megfelelően hajtsák végre a prümi határozatot;

| 8. | rámutat arra, hogy a prümi határozatot a korábbi harmadik pillér alatt fogadták el, és ezért végrehajtását a Parlament részéről nem kíséri megfelelő demokratikus ellenőrzés és felügyelet; felhívja a Bizottságot, hogy mihamarabb nyújtson be javaslatokat arra nézve, hogy hogyan lehet a Lisszaboni Szerződés jogi keretei közé illeszteni a határokon átnyúló rendőrségi együttműködésnek a korábbi harmadik pillér alatt elfogadott jelenleg létező eszközeit, például a prümi határozatot és a svéd kezdeményezést; |
| --- | --- |

8.

rámutat arra, hogy a prümi határozatot a korábbi harmadik pillér alatt fogadták el, és ezért végrehajtását a Parlament részéről nem kíséri megfelelő demokratikus ellenőrzés és felügyelet; felhívja a Bizottságot, hogy mihamarabb nyújtson be javaslatokat arra nézve, hogy hogyan lehet a Lisszaboni Szerződés jogi keretei közé illeszteni a határokon átnyúló rendőrségi együttműködésnek a korábbi harmadik pillér alatt elfogadott jelenleg létező eszközeit, például a prümi határozatot és a svéd kezdeményezést;

| 9. | rámutat arra, hogy az európai rendőri képzés hozzájárul a rendőri erők közötti kölcsönös bizalom erősítéséhez, és ezzel a határokon átnyúló információcserét és együttműködést is erősíti, ezért fenn kell tartani és meg kell szilárdítani; |
| --- | --- |

9.

rámutat arra, hogy az európai rendőri képzés hozzájárul a rendőri erők közötti kölcsönös bizalom erősítéséhez, és ezzel a határokon átnyúló információcserét és együttműködést is erősíti, ezért fenn kell tartani és meg kell szilárdítani;

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 264. E, 2013.9.13., 1. o.

---

| 19.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/69 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/69

---

P7_TA(2013)0420

Kasztalapú megkülönböztetés

Az Európai Parlament 2013. október 10-i állásfoglalása a kasztok szerinti megkülönböztetésről (2013/2676(RSP))

(2016/C 181/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a „Kasztokon alapuló megkülönböztetés Indiában” című 2012. december 13-i (1), a nők ellen Indiában elkövetett erőszakról szóló 2013. január 17-i (2), az indiai dalitok emberi jogi helyzetéről szóló 2007. február 1-jei (3), valamint az emberi jogok világbeli helyzetéről szóló éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról és azon belül annak az EU emberi jogi stratégiai politikájára gyakorolt következményeiről szóló 2012. április 18-i (4) állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kasztokon alapuló megkülönböztetés Indiában” című 2012. december 13-i (1), a nők ellen Indiában elkövetett erőszakról szóló 2013. január 17-i (2), az indiai dalitok emberi jogi helyzetéről szóló 2007. február 1-jei (3), valamint az emberi jogok világbeli helyzetéről szóló éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról és azon belül annak az EU emberi jogi stratégiai politikájára gyakorolt következményeiről szóló 2012. április 18-i (4) állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a nemzetközi emberi jogi egyezményekre, köztük a faji megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló nemzetközi egyezményre (CERD) és a Faji Megkülönböztetés Megszüntetésének Bizottsága XXIX. általános ajánlásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi emberi jogi egyezményekre, köztük a faji megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló nemzetközi egyezményre (CERD) és a Faji Megkülönböztetés Megszüntetésének Bizottsága XXIX. általános ajánlásaira,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által kiadott, a munkán és a származáson alapuló megkülönböztetés tényleges felszámolásáról szóló ENSZ-alapelvek és -iránymutatások tervezetére (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által kiadott, a munkán és a származáson alapuló megkülönböztetés tényleges felszámolásáról szóló ENSZ-alapelvek és -iránymutatások tervezetére (5),

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának a kasztok szerinti megkülönböztetéssel kapcsolatos súlyos aggályaira, észrevételeire és ajánlásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának a kasztok szerinti megkülönböztetéssel kapcsolatos súlyos aggályaira, észrevételeire és ajánlásaira,

| — | tekintettel az ENSZ-egyezmény alapján létrehozott testületeknek és az ENSZ különeljárások megbízottjainak a kasztok szerinti megkülönböztetésről szóló legutóbbi ajánlásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ-egyezmény alapján létrehozott testületeknek és az ENSZ különeljárások megbízottjainak a kasztok szerinti megkülönböztetésről szóló legutóbbi ajánlásaira,

| — | tekintettel a rasszizmus, a faji megkülönböztetés, az idegengyűlölet és az ezekhez kapcsolódó intolerancia jelenkori formáival foglalkozó különleges előadó 2011. május 24-i jelentésére (6), valamint a kasztrendszer által érintett országok egyetemes időszakos felülvizsgálataiban foglalt jelentésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a rasszizmus, a faji megkülönböztetés, az idegengyűlölet és az ezekhez kapcsolódó intolerancia jelenkori formáival foglalkozó különleges előadó 2011. május 24-i jelentésére (6), valamint a kasztrendszer által érintett országok egyetemes időszakos felülvizsgálataiban foglalt jelentésekre,

| — | tekintettel „Az emberi jogok és a szegénység áttekintése: Uniós fellépés a kasztok szerinti megkülönböztetés problémájának kezelése terén” című európai parlamenti tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogok és a szegénység áttekintése: Uniós fellépés a kasztok szerinti megkülönböztetés problémájának kezelése terén” című európai parlamenti tanulmányra,

| — | tekintettel a kasztok szerinti megkülönböztetés kapcsán a Bizottsághoz intézett, szóbeli választ igénylő kérdésre (O–000091/2013 – B7–0507/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kasztok szerinti megkülönböztetés kapcsán a Bizottsághoz intézett, szóbeli választ igénylő kérdésre (O–000091/2013 – B7–0507/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a kaszt társadalmi-vallási kontextust jelöl, mint Ázsiában, ahol a kasztrendszeren kívül esők eredendően „tisztátalanoknak” és „érinthetetleneknek” számítanak, emellett azonban szélesebb értelemben véve olyan merev, társadalmi hierarchiarendszer is, amely a társadalmat származás és foglalkozás szerint rangsorolt csoportokra osztja fel; mivel – az ENSZ által előnyben részesített, átfogóbb kifejezést használva – a munkán és a származáson alapuló megkülönböztetés a diszkrimináció nemzetközi emberi jogi jogszabályok által tiltott formája, amint azt az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya, a faji megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló nemzetközi egyezmény, a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezmény, a gyermek jogairól szóló egyezmény, valamint a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 111. számú egyezménye is kimondja; |
| --- | --- |

A.

mivel a kaszt társadalmi-vallási kontextust jelöl, mint Ázsiában, ahol a kasztrendszeren kívül esők eredendően „tisztátalanoknak” és „érinthetetleneknek” számítanak, emellett azonban szélesebb értelemben véve olyan merev, társadalmi hierarchiarendszer is, amely a társadalmat származás és foglalkozás szerint rangsorolt csoportokra osztja fel; mivel – az ENSZ által előnyben részesített, átfogóbb kifejezést használva – a munkán és a származáson alapuló megkülönböztetés a diszkrimináció nemzetközi emberi jogi jogszabályok által tiltott formája, amint azt az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya, a faji megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló nemzetközi egyezmény, a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezmény, a gyermek jogairól szóló egyezmény, valamint a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 111. számú egyezménye is kimondja;

| B. | mivel 2011 júniusában Githu Muigai, a rasszizmus kérdésével foglalkozó különleges ENSZ-előadó hangsúlyozta, hogy mindenképpen kerülendő a hátrányos megkülönböztetés különböző megnyilvánulásainak rangsorolása, még akkor is, ha a történelmi, földrajzi és kulturális összefüggéseknek megfelelően – ideértve „az Európában élő roma közösséget és az Afrikában, Ázsiában és a Közel-Keleten létező kasztrendszerek áldozatait is” – e diszkriminációk jellege és mértéke eltérő lehet; |
| --- | --- |

B.

mivel 2011 júniusában Githu Muigai, a rasszizmus kérdésével foglalkozó különleges ENSZ-előadó hangsúlyozta, hogy mindenképpen kerülendő a hátrányos megkülönböztetés különböző megnyilvánulásainak rangsorolása, még akkor is, ha a történelmi, földrajzi és kulturális összefüggéseknek megfelelően – ideértve „az Európában élő roma közösséget és az Afrikában, Ázsiában és a Közel-Keleten létező kasztrendszerek áldozatait is” – e diszkriminációk jellege és mértéke eltérő lehet;

| C. | mivel az alkotmányos és jogszabályi védelem biztosítása, valamint a kasztok szerinti megkülönböztetés és az érinthetetlenség elleni különös intézkedések bevezetése érdekében egyes, kasztrendszer által érintett országok kormányai által tett lépések ellenére a kasztok szerinti megkülönböztetés továbbra is elterjedt és tartós jelenség, amely becslések szerint világszerte 260 millió embert érint; |
| --- | --- |

C.

mivel az alkotmányos és jogszabályi védelem biztosítása, valamint a kasztok szerinti megkülönböztetés és az érinthetetlenség elleni különös intézkedések bevezetése érdekében egyes, kasztrendszer által érintett országok kormányai által tett lépések ellenére a kasztok szerinti megkülönböztetés továbbra is elterjedt és tartós jelenség, amely becslések szerint világszerte 260 millió embert érint;

| D. | mivel a kasztok szerinti megkülönböztetés a világ számos országában létezik, legtöbb áldozata pedig Dél-Ázsiában van; mivel azonban jelentős számban esnek áldozatául emberek más térségekben is, beleértve Ázsiát, a Közel-Keletet és a diaszpórában élő közösségeket is; |
| --- | --- |

D.

mivel a kasztok szerinti megkülönböztetés a világ számos országában létezik, legtöbb áldozata pedig Dél-Ázsiában van; mivel azonban jelentős számban esnek áldozatául emberek más térségekben is, beleértve Ázsiát, a Közel-Keletet és a diaszpórában élő közösségeket is;

| E. | mivel a jogszabályok és a politikák végre nem hajtása, valamint a hatékony jogorvoslat és a ténylegesen működő állami intézmények – többek között az igazságügyi és rendőri szervek – hiánya továbbra is jelentős mértékben akadályozza a kasztok szerinti megkülönböztetés felszámolását; |
| --- | --- |

E.

mivel a jogszabályok és a politikák végre nem hajtása, valamint a hatékony jogorvoslat és a ténylegesen működő állami intézmények – többek között az igazságügyi és rendőri szervek – hiánya továbbra is jelentős mértékben akadályozza a kasztok szerinti megkülönböztetés felszámolását;

| F. | mivel a megfelelően lebontott adatok biztosításával, valamint a kasztok szerinti megkülönböztetés elleni védelmet biztosító különleges jogszabályok és intézkedések szükségességével sok érintett országban nem foglalkoznak; |
| --- | --- |

F.

mivel a megfelelően lebontott adatok biztosításával, valamint a kasztok szerinti megkülönböztetés elleni védelmet biztosító különleges jogszabályok és intézkedések szükségességével sok érintett országban nem foglalkoznak;

| G. | mivel a kormányok erőfeszítései és egyes nemzetközi szervezetek egyre erőteljesebb törekvései ellenére a kasztok továbbra is a társadalmi kirekesztés, a szegénység, az erőszak, a szegregáció, valamint a fizikai és szóbeli bántalmazás súlyos formáinak vannak kitéve az előítéletekhez, illetve a tisztaság és a szennyezés fogalmához kapcsolódóan; |
| --- | --- |

G.

mivel a kormányok erőfeszítései és egyes nemzetközi szervezetek egyre erőteljesebb törekvései ellenére a kasztok továbbra is a társadalmi kirekesztés, a szegénység, az erőszak, a szegregáció, valamint a fizikai és szóbeli bántalmazás súlyos formáinak vannak kitéve az előítéletekhez, illetve a tisztaság és a szennyezés fogalmához kapcsolódóan;

| H. | mivel az érinthetetlenség gyakorlata továbbra is elterjedt és modern formákat ölt; mivel az érintett közösségek csak korlátozottan vehetnek részt a politikában, és súlyos megkülönböztetésnek vannak kitéve a munkaerőpiacon; |
| --- | --- |

H.

mivel az érinthetetlenség gyakorlata továbbra is elterjedt és modern formákat ölt; mivel az érintett közösségek csak korlátozottan vehetnek részt a politikában, és súlyos megkülönböztetésnek vannak kitéve a munkaerőpiacon;

| I. | mivel néhány országban – például Indiában – a kötelező pozitív intézkedések bizonyos fokig hozzájárultak a dalitok közszférába való integrációjához, ugyanakkor a munkaerőpiacon és a magánszférában a megkülönböztetésmentességre irányuló védőintézkedések hiánya tovább súlyosbítja a kirekesztést és a növekvő egyenlőtlenségeket; |
| --- | --- |

I.

mivel néhány országban – például Indiában – a kötelező pozitív intézkedések bizonyos fokig hozzájárultak a dalitok közszférába való integrációjához, ugyanakkor a munkaerőpiacon és a magánszférában a megkülönböztetésmentességre irányuló védőintézkedések hiánya tovább súlyosbítja a kirekesztést és a növekvő egyenlőtlenségeket;

| J. | mivel az ILO becslései szerint Dél-Ázsiában az adósrabszolgaság áldozatainak túlnyomó többsége a kaszton kívüliek közül és az őslakos törzsekből kerül ki; mivel a kényszer- és rabszolgamunka különösen elterjedt a mezőgazdaságban, a bányászatban és a ruházati iparban, amelyek számos multinacionális és európai vállalatnak szállítanak termékeket; |
| --- | --- |

J.

mivel az ILO becslései szerint Dél-Ázsiában az adósrabszolgaság áldozatainak túlnyomó többsége a kaszton kívüliek közül és az őslakos törzsekből kerül ki; mivel a kényszer- és rabszolgamunka különösen elterjedt a mezőgazdaságban, a bányászatban és a ruházati iparban, amelyek számos multinacionális és európai vállalatnak szállítanak termékeket;

| K. | mivel a foglalkoztatás terén biztosított megkülönböztetésmentesség a négy alapvető munkajog egyike, amelyet nemzetközi iránymutatások és vállalkozásokra vonatkozó keretrendszerek is tartalmaznak, mint például az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvek, az OECD-iránymutatások, valamint a társadalmi felelősségvállalásról szóló ISO 26000 iránymutatás, amely a kasztok szerinti megkülönböztetést kifejezetten a megkülönböztetés súlyos formájaként említi; |
| --- | --- |

K.

mivel a foglalkoztatás terén biztosított megkülönböztetésmentesség a négy alapvető munkajog egyike, amelyet nemzetközi iránymutatások és vállalkozásokra vonatkozó keretrendszerek is tartalmaznak, mint például az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvek, az OECD-iránymutatások, valamint a társadalmi felelősségvállalásról szóló ISO 26000 iránymutatás, amely a kasztok szerinti megkülönböztetést kifejezetten a megkülönböztetés súlyos formájaként említi;

| L. | mivel a kasztrendszer által érintett országok kormányainak és hatóságainak sürgősen tudomásul kell venniük a munkán és származáson alapuló megkülönböztetés hathatós eltörlésére vonatkozó alapelvek és iránymutatások ENSZ által kidolgozott tervezetét, és meg kell tenniük minden szükséges intézkedést a kasztok szerinti megkülönböztetés felszámolása és megelőzése, valamint a szövetségi, állami, regionális és helyi szinten tapasztalható jelentős végrehajtási hiányosságok orvoslása érdekében azért, hogy a dalitok és a hasonló, kasztok által érintett csoportok jogainak védelmére és előmozdítására különleges jogszabályokat és szakpolitikai intézkedéseket hajtsanak végre, módosítsanak vagy vezessenek be; |
| --- | --- |

L.

mivel a kasztrendszer által érintett országok kormányainak és hatóságainak sürgősen tudomásul kell venniük a munkán és származáson alapuló megkülönböztetés hathatós eltörlésére vonatkozó alapelvek és iránymutatások ENSZ által kidolgozott tervezetét, és meg kell tenniük minden szükséges intézkedést a kasztok szerinti megkülönböztetés felszámolása és megelőzése, valamint a szövetségi, állami, regionális és helyi szinten tapasztalható jelentős végrehajtási hiányosságok orvoslása érdekében azért, hogy a dalitok és a hasonló, kasztok által érintett csoportok jogainak védelmére és előmozdítására különleges jogszabályokat és szakpolitikai intézkedéseket hajtsanak végre, módosítsanak vagy vezessenek be;

| 1. | elítéli a kaszthierarchiák és a kasztok szerinti megkülönböztetés elszenvedőivel szemben elkövetett folytatódó emberi jogi jogsértéseket, köztük az egyenlőség, valamint az igazságszolgáltatáshoz és a munkaerőpiachoz való hozzáférés megtagadását, a továbbra is érvényesülő szegregációt és az alapvető emberi jogok és a fejlődés elérésének kasztrendszer-alapú akadályozását; |
| --- | --- |

1.

elítéli a kaszthierarchiák és a kasztok szerinti megkülönböztetés elszenvedőivel szemben elkövetett folytatódó emberi jogi jogsértéseket, köztük az egyenlőség, valamint az igazságszolgáltatáshoz és a munkaerőpiachoz való hozzáférés megtagadását, a továbbra is érvényesülő szegregációt és az alapvető emberi jogok és a fejlődés elérésének kasztrendszer-alapú akadályozását;

| 2. | úgy véli, hogy a személyazonosító igazolványokban kerülendő a kasztra való utalás, mivel ez ellenkezik az egyenlőség és a társadalmi mobilitás elvével; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a személyazonosító igazolványokban kerülendő a kasztra való utalás, mivel ez ellenkezik az egyenlőség és a társadalmi mobilitás elvével;

| 3. | üdvözli Githu Muigai, a rasszizmus kérdésével foglalkozó különleges ENSZ-előadó jelentését, és hangsúlyozza, hogy a kasztalapú megkülönböztetés valamennyi áldozatát világszerte ugyanolyan figyelemben és védelemben kell részesíteni; tágabb értelemben pedig kiemeli, hogy a rasszizmus és a diszkrimináció valamennyi formájával szemben ugyanolyan hangsúlyosan és ugyanazzal a határozottsággal kell eljárni, Európában is; |
| --- | --- |

3.

üdvözli Githu Muigai, a rasszizmus kérdésével foglalkozó különleges ENSZ-előadó jelentését, és hangsúlyozza, hogy a kasztalapú megkülönböztetés valamennyi áldozatát világszerte ugyanolyan figyelemben és védelemben kell részesíteni; tágabb értelemben pedig kiemeli, hogy a rasszizmus és a diszkrimináció valamennyi formájával szemben ugyanolyan hangsúlyosan és ugyanazzal a határozottsággal kell eljárni, Európában is;

| 4. | komoly aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a dalitok és a hasonlóan érintett közösségek társadalmi kirekesztése az érintett csoportok körében nagyfokú szegénységhez, valamint a fejlődési folyamatokból való kirekesztésükhöz vagy kisebb részesedésükhöz vezet; továbbá hangsúlyozza, hogy ez megakadályozza e csoportok döntéshozatali folyamatban és kormányzásban való részvételét, valamint érdemi közéleti és polgári szerepvállalásukat; |
| --- | --- |

4.

komoly aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a dalitok és a hasonlóan érintett közösségek társadalmi kirekesztése az érintett csoportok körében nagyfokú szegénységhez, valamint a fejlődési folyamatokból való kirekesztésükhöz vagy kisebb részesedésükhöz vezet; továbbá hangsúlyozza, hogy ez megakadályozza e csoportok döntéshozatali folyamatban és kormányzásban való részvételét, valamint érdemi közéleti és polgári szerepvállalásukat;

| 5. | továbbra is aggasztónak találja a bejelentett és a be nem jelentett atrocitások és az érinthetetlenség eseteinek tartósan magas számát a kasztrendszer által érintett országokban, többek között Indiában, valamint a dalitokat és a kasztalapú emberi jogi jogsértések más áldozatait érintő bűncselekmények elkövetői által élvezett széles körű büntetlenséget; emlékeztet rá, hogy egyes országokban az ilyen diszkriminációk elkövetői magas kormányzati pozíciókat töltenek be; |
| --- | --- |

5.

továbbra is aggasztónak találja a bejelentett és a be nem jelentett atrocitások és az érinthetetlenség eseteinek tartósan magas számát a kasztrendszer által érintett országokban, többek között Indiában, valamint a dalitokat és a kasztalapú emberi jogi jogsértések más áldozatait érintő bűncselekmények elkövetői által élvezett széles körű büntetlenséget; emlékeztet rá, hogy egyes országokban az ilyen diszkriminációk elkövetői magas kormányzati pozíciókat töltenek be;

| 6. | ismételten komoly aggodalmát fejezi ki a dalit nők és a kasztrendszerrel működő társadalmak hasonlóan érintett közösségeiben élő nők ellen elkövetett erőszak miatt – amelyekről ezek a nők saját biztonságukat féltve vagy társadalmi kirekesztéstől tartva gyakran nem tesznek bejelentést –, valamint a dalit nők és a kisebbségi közösségekben élő nők kasztokon, nemen és valláson alapuló megkülönböztetésének többszörös és halmozott formái miatt, amely kényszer-áttérésekhez, elhurcoláshoz, kényszerprostitúcióhoz és a felsőbb kasztok tagjai által elkövetett szexuális visszaélésekhez vezet; |
| --- | --- |

6.

ismételten komoly aggodalmát fejezi ki a dalit nők és a kasztrendszerrel működő társadalmak hasonlóan érintett közösségeiben élő nők ellen elkövetett erőszak miatt – amelyekről ezek a nők saját biztonságukat féltve vagy társadalmi kirekesztéstől tartva gyakran nem tesznek bejelentést –, valamint a dalit nők és a kisebbségi közösségekben élő nők kasztokon, nemen és valláson alapuló megkülönböztetésének többszörös és halmozott formái miatt, amely kényszer-áttérésekhez, elhurcoláshoz, kényszerprostitúcióhoz és a felsőbb kasztok tagjai által elkövetett szexuális visszaélésekhez vezet;

| 7. | hangsúlyozza a kasztok szerinti megkülönböztetés által érintett emberekkel foglalkozó civil társadalmi szereplők és emberi jogi jogvédők számára kedvező környezet előmozdításának szükségességét a biztonságuk, valamint a munkájukat akadályozó tényezők, megbélyegzés, illetve korlátozás megelőzése érdekében; rámutat, hogy e környezet magában foglalja a finanszírozáshoz való hozzáférést, az ENSZ emberi jogi szerveivel való együttműködést és a Gazdasági és Szociális Tanács (Ecosoc) általi akkreditálást; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza a kasztok szerinti megkülönböztetés által érintett emberekkel foglalkozó civil társadalmi szereplők és emberi jogi jogvédők számára kedvező környezet előmozdításának szükségességét a biztonságuk, valamint a munkájukat akadályozó tényezők, megbélyegzés, illetve korlátozás megelőzése érdekében; rámutat, hogy e környezet magában foglalja a finanszírozáshoz való hozzáférést, az ENSZ emberi jogi szerveivel való együttműködést és a Gazdasági és Szociális Tanács (Ecosoc) általi akkreditálást;

| 8. | felhívja az Uniót, hogy – a kasztok szerinti megkülönböztetés felszámolását illetően irányadó keretként – támogassa a munkán és származáson alapuló megkülönböztetés hathatós eltörlésére vonatkozó alapelvek és iránymutatások ENSZ által kidolgozott tervezetét, valamint annak az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa általi jóváhagyását; |
| --- | --- |

8.

felhívja az Uniót, hogy – a kasztok szerinti megkülönböztetés felszámolását illetően irányadó keretként – támogassa a munkán és származáson alapuló megkülönböztetés hathatós eltörlésére vonatkozó alapelvek és iránymutatások ENSZ által kidolgozott tervezetét, valamint annak az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa általi jóváhagyását;

| 9. | felszólítja a Bizottságot, hogy a kasztot ismerje el a hátrányos megkülönböztetés társadalmi és/vagy vallási kontextusban gyökerező egyedi formájaként, amelyet a megkülönböztetés többi formájával – így az etnikai hovatartozás, faj, származás, vallás, nem, szexuális irányultság szerinti megkülönböztetéssel – együtt kell felszámolni a megkülönböztetés valamennyi formája elleni uniós küzdelem keretében; felhívja az Uniót, hogy politikáiban és programjaiban tekintse különálló csoportnak a kasztok szerinti megkülönböztetés által érintett személyeket; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a Bizottságot, hogy a kasztot ismerje el a hátrányos megkülönböztetés társadalmi és/vagy vallási kontextusban gyökerező egyedi formájaként, amelyet a megkülönböztetés többi formájával – így az etnikai hovatartozás, faj, származás, vallás, nem, szexuális irányultság szerinti megkülönböztetéssel – együtt kell felszámolni a megkülönböztetés valamennyi formája elleni uniós küzdelem keretében; felhívja az Uniót, hogy politikáiban és programjaiban tekintse különálló csoportnak a kasztok szerinti megkülönböztetés által érintett személyeket;

| 10. | sürgeti a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy az uniós jogszabályokban, politikákban és programozási dokumentumokban érvényesítsék a kasztok szerinti megkülönböztetés elleni küzdelmet, és fogadjanak el a végrehajtásra irányuló operatív iránymutatásokat; felhívja az EKSZ-t, hogy fejlessze az ellenőrzési és értékelési mechanizmusokat annak érdekében, hogy ténylegesen fel lehessen mérni az uniós fellépésnek a megkülönböztetés e formája által sújtott emberek helyzetére gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

10.

sürgeti a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy az uniós jogszabályokban, politikákban és programozási dokumentumokban érvényesítsék a kasztok szerinti megkülönböztetés elleni küzdelmet, és fogadjanak el a végrehajtásra irányuló operatív iránymutatásokat; felhívja az EKSZ-t, hogy fejlessze az ellenőrzési és értékelési mechanizmusokat annak érdekében, hogy ténylegesen fel lehessen mérni az uniós fellépésnek a megkülönböztetés e formája által sújtott emberek helyzetére gyakorolt hatását;

| 11. | javasolja, hogy az Unió végezzen módszeres vizsgálatot a kereskedelemnek és/vagy a beruházási megállapodásoknak a kasztok szerinti megkülönböztetés által érintett csoportokra gyakorolt hatásáról, és tisztázza e kérdéseket az iparágak képviselőivel, a kormányzati hatóságokkal és az érintett civil társadalmi szervezetekkel; |
| --- | --- |

11.

javasolja, hogy az Unió végezzen módszeres vizsgálatot a kereskedelemnek és/vagy a beruházási megállapodásoknak a kasztok szerinti megkülönböztetés által érintett csoportokra gyakorolt hatásáról, és tisztázza e kérdéseket az iparágak képviselőivel, a kormányzati hatóságokkal és az érintett civil társadalmi szervezetekkel;

| 12. | sürgeti, hogy a kasztok szerinti megkülönböztetés mint emberi jogi kérdés váljék a jövőbeni uniós emberi jogi szakpolitikák, stratégiák és cselekvési tervek szerves részévé; |
| --- | --- |

12.

sürgeti, hogy a kasztok szerinti megkülönböztetés mint emberi jogi kérdés váljék a jövőbeni uniós emberi jogi szakpolitikák, stratégiák és cselekvési tervek szerves részévé;

| 13. | felhívja a Bizottságot, hogy fokozott mértékben támogassa a kasztok szerinti megkülönböztetés – mint a szegénységet is növelő súlyos emberi jogi jogsértés – elleni küzdelemre irányuló fejlesztési projekteket, és hogy vegye figyelembe a megkülönböztetés e formáját az érintett országokban az oktatás, a nők, az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés, a politikai részvétel és a munkaügy területére összpontosító valamennyi projekt esetében; |
| --- | --- |

13.

felhívja a Bizottságot, hogy fokozott mértékben támogassa a kasztok szerinti megkülönböztetés – mint a szegénységet is növelő súlyos emberi jogi jogsértés – elleni küzdelemre irányuló fejlesztési projekteket, és hogy vegye figyelembe a megkülönböztetés e formáját az érintett országokban az oktatás, a nők, az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés, a politikai részvétel és a munkaügy területére összpontosító valamennyi projekt esetében;

| 14. | felhívja a Bizottságot, hogy humanitárius válságok idején dolgozzon ki és alkalmazzon „kasztérzékeny” megközelítést, és biztosítsa, hogy a humanitárius segély eljusson valamennyi hátrányos helyzetű csoporthoz, köztük a kasztok szerinti megkülönböztetést elszenvedő emberekhez; |
| --- | --- |

14.

felhívja a Bizottságot, hogy humanitárius válságok idején dolgozzon ki és alkalmazzon „kasztérzékeny” megközelítést, és biztosítsa, hogy a humanitárius segély eljusson valamennyi hátrányos helyzetű csoporthoz, köztük a kasztok szerinti megkülönböztetést elszenvedő emberekhez;

| 15. | sürgeti az Uniót, hogy a kasztok szerinti megkülönböztetés kérdését kétoldalú csúcstalálkozók és más nemzetközi találkozók során a legmagasabb szinten vesse fel az érintett országok kormányaival folytatott tárgyalásokon; |
| --- | --- |

15.

sürgeti az Uniót, hogy a kasztok szerinti megkülönböztetés kérdését kétoldalú csúcstalálkozók és más nemzetközi találkozók során a legmagasabb szinten vesse fel az érintett országok kormányaival folytatott tárgyalásokon;

| 16. | ösztönzi az EKSZ-t, hogy erősítse meg a szakpolitikai és az emberi jogi párbeszédeket, és támogassa azokat a közös kezdeményezéseket, amelyek célja a kasztok szerinti megkülönböztetés felszámolása az olyan államok – köztük India, Nepál, Pakisztán, Banglades és Srí Lanka – kormányaival közösen, ahol a kasztrendszer által érintett közösségek az ún. „érinthetetlenség” gyakorlatának szenvedő alanyai, általánosabb értelemben pedig ösztönzi az EKSZ-t, hogy lépjen fel a munkán és a származáson alapuló diszkrimináció ellen, amely számos országban, többek között Jemenben, Mauritániában, Nigériában, Szenegálban és Szomáliában is előfordul; emlékeztet rá, hogy a kasztok szerinti megkülönböztetésről sok esetben nem tesznek említést a szóban forgó országokkal kötött megállapodásokban; |
| --- | --- |

16.

ösztönzi az EKSZ-t, hogy erősítse meg a szakpolitikai és az emberi jogi párbeszédeket, és támogassa azokat a közös kezdeményezéseket, amelyek célja a kasztok szerinti megkülönböztetés felszámolása az olyan államok – köztük India, Nepál, Pakisztán, Banglades és Srí Lanka – kormányaival közösen, ahol a kasztrendszer által érintett közösségek az ún. „érinthetetlenség” gyakorlatának szenvedő alanyai, általánosabb értelemben pedig ösztönzi az EKSZ-t, hogy lépjen fel a munkán és a származáson alapuló diszkrimináció ellen, amely számos országban, többek között Jemenben, Mauritániában, Nigériában, Szenegálban és Szomáliában is előfordul; emlékeztet rá, hogy a kasztok szerinti megkülönböztetésről sok esetben nem tesznek említést a szóban forgó országokkal kötött megállapodásokban;

| 17. | felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy adott esetben minden kereskedelmi és társulási megállapodásba vegyenek fel „a kasztok szerinti megkülönböztetésről szóló záradékot”; |
| --- | --- |

17.

felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy adott esetben minden kereskedelmi és társulási megállapodásba vegyenek fel „a kasztok szerinti megkülönböztetésről szóló záradékot”;

| 18. | javasolja, hogy az EU ösztönözzön hátrányos megkülönböztetéstől mentes és integrációs politikákat és eljárásokat a kasztok szerinti megkülönböztetés által érintett országokkal folytatott üzleti tevékenységek során, ideértve a pozitív diszkriminációt a dalitok és a hasonló helyzetben lévők tekintetében a munkaerőpiacon és a magánszférában; |
| --- | --- |

18.

javasolja, hogy az EU ösztönözzön hátrányos megkülönböztetéstől mentes és integrációs politikákat és eljárásokat a kasztok szerinti megkülönböztetés által érintett országokkal folytatott üzleti tevékenységek során, ideértve a pozitív diszkriminációt a dalitok és a hasonló helyzetben lévők tekintetében a munkaerőpiacon és a magánszférában;

| 19. | felhívja az Uniót, hogy támogassa a kasztok szerinti megkülönböztetéssel kapcsolatban a civil társadalommal folytatott rendszeres és széles körű konzultációt, és a civil társadalmi szervezetek számára biztosítsa a kasztok szerinti megkülönböztetés elleni küzdelemhez szükséges forrásokat; |
| --- | --- |

19.

felhívja az Uniót, hogy támogassa a kasztok szerinti megkülönböztetéssel kapcsolatban a civil társadalommal folytatott rendszeres és széles körű konzultációt, és a civil társadalmi szervezetek számára biztosítsa a kasztok szerinti megkülönböztetés elleni küzdelemhez szükséges forrásokat;

| 20. | felhívja az Uniót, hogy támogasson egy 2015 utáni időszakra szóló „kasztérzékeny” fejlesztési tervet, amelynek alapvető és mérhető célja a kaszton alapuló vagy kasztok által súlyosbított egyenlőtlenségek csökkentése, és amely biztosítaná, hogy nyíltan foglalkoznak a kasztok szerinti megkülönböztetéssel mint a szegénység alapvető strukturális tényezőjével és a strukturális egyenlőtlenségek egyik gyökerével; |
| --- | --- |

20.

felhívja az Uniót, hogy támogasson egy 2015 utáni időszakra szóló „kasztérzékeny” fejlesztési tervet, amelynek alapvető és mérhető célja a kaszton alapuló vagy kasztok által súlyosbított egyenlőtlenségek csökkentése, és amely biztosítaná, hogy nyíltan foglalkoznak a kasztok szerinti megkülönböztetéssel mint a szegénység alapvető strukturális tényezőjével és a strukturális egyenlőtlenségek egyik gyökerével;

| 21. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának. |
| --- | --- |

21.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0512.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0031.

(3)  HL C 250. E, 2007.10.25., 87. o.

(4)  HL C 258. E, 2013.9.7., 8. o.

(5)  A/HRC/11/CRP.3.

(6)  A/HRC/17/40.

---

| 19.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/73 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/73

---

P7_TA(2013)0421

Éves jelentés a Petíciós Bizottság 2012. évi tevékenységéről

Az Európai Parlament 2013. október 10-i állásfoglalása a Petíciós Bizottság 2012. év során folytatott tanácskozásainak eredményéről (2013/2013(INI))

(2016/C 181/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Petíciós Bizottság tanácskozásairól szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Petíciós Bizottság tanácskozásairól szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 10. és 11. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 10. és 11. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 24., 227., 228. és 260. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 24., 227., 228. és 260. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére és 202. cikkének (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére és 202. cikkének (8) bekezdésére,

| — | tekintettel a Petíciós Bizottság jelentésére (A7-0299/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Petíciós Bizottság jelentésére (A7-0299/2013),

| A. | mivel – a Szerződés 30. jegyzőkönyve értelmében – az Európai Unió Alapjogi Chartája a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően már kötelező erejűvé vált; mivel ugyanez a Lisszaboni Szerződés jogalapot teremt az EU számára arra, hogy csatlakozzon az emberi jogok európai egyezményéhez, valamint hogy bevezesse az európai polgári kezdeményezést; |
| --- | --- |

A.

mivel – a Szerződés 30. jegyzőkönyve értelmében – az Európai Unió Alapjogi Chartája a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően már kötelező erejűvé vált; mivel ugyanez a Lisszaboni Szerződés jogalapot teremt az EU számára arra, hogy csatlakozzon az emberi jogok európai egyezményéhez, valamint hogy bevezesse az európai polgári kezdeményezést;

| B. | mivel a Petíciós Bizottság egyik feladata munkájának folyamatos felülvizsgálata és – ahol lehetséges – szerepének növelése, különös tekintettel a demokratikus alapértékek megvalósítására, így a polgárok fokozottabb részvételére az uniós döntéshozatali folyamatban, valamint az átláthatóság és az elszámoltathatóság növelésére, és mivel rendes tevékenysége során a bizottság szorosan együttműködik a tagállamokkal, az Európai Bizottsággal, az ombudsmannal és más testületekkel az uniós jog betűjének és szellemének maradéktalan betartatása érdekében; |
| --- | --- |

B.

mivel a Petíciós Bizottság egyik feladata munkájának folyamatos felülvizsgálata és – ahol lehetséges – szerepének növelése, különös tekintettel a demokratikus alapértékek megvalósítására, így a polgárok fokozottabb részvételére az uniós döntéshozatali folyamatban, valamint az átláthatóság és az elszámoltathatóság növelésére, és mivel rendes tevékenysége során a bizottság szorosan együttműködik a tagállamokkal, az Európai Bizottsággal, az ombudsmannal és más testületekkel az uniós jog betűjének és szellemének maradéktalan betartatása érdekében;

| C. | mivel 2012-ben a Petíciós Bizottság 1 986 petíciót regisztrált, amelyek leggyakoribb témái az alapvető jogok, a környezet, a belső piac, valamint a gazdasági és szociális válság voltak; mivel a 1 406 elfogadhatónak nyilvánított petíció közül 853 további vizsgálat céljából – a Szerződés 258. és 260. cikke alapján – továbbkerült a Bizottsághoz; 580 petíciót pedig elfogadhatatlannak nyilvánítottak; mivel a 2012-ben benyújtott petíciók közül legalább öt tárgyát – a Szerződés 258. és 260. cikke alapján – a Bíróság elé terjesztettek; mivel a T308/07. sz. ügyben 2011. szeptember 14-én hozott ítélet megszabta, hogy a petíciós ügyekben hozott parlamenti eljárási határozatokat bírósági felülvizsgálatnak is alá kell vetni; mivel az ebben a jelentésben közölt statisztikai elemzés szerint a petíciók nagy része (27,3 %) az Unió egészére vonatkozik, majd ezt követik a spanyolországi (15 %), németországi (12,5 %) és olaszországi (8,6 %) vonatkozású ügyek; |
| --- | --- |

C.

mivel 2012-ben a Petíciós Bizottság 1 986 petíciót regisztrált, amelyek leggyakoribb témái az alapvető jogok, a környezet, a belső piac, valamint a gazdasági és szociális válság voltak; mivel a 1 406 elfogadhatónak nyilvánított petíció közül 853 további vizsgálat céljából – a Szerződés 258. és 260. cikke alapján – továbbkerült a Bizottsághoz; 580 petíciót pedig elfogadhatatlannak nyilvánítottak; mivel a 2012-ben benyújtott petíciók közül legalább öt tárgyát – a Szerződés 258. és 260. cikke alapján – a Bíróság elé terjesztettek; mivel a T308/07. sz. ügyben 2011. szeptember 14-én hozott ítélet megszabta, hogy a petíciós ügyekben hozott parlamenti eljárási határozatokat bírósági felülvizsgálatnak is alá kell vetni; mivel az ebben a jelentésben közölt statisztikai elemzés szerint a petíciók nagy része (27,3 %) az Unió egészére vonatkozik, majd ezt követik a spanyolországi (15 %), németországi (12,5 %) és olaszországi (8,6 %) vonatkozású ügyek;

| D. | mivel az alapvető jogok területén a bizottság 2012-ben kiemelt figyelmet szentelt a fogyatékkal élők jogainak, a gyermekek jogainak, a fogyasztói jogoknak, a szabad mozgáshoz való jognak, amelyet semmilyen alapú megkülönböztetés nem korlátoz, a szólásszabadság és a magánélet védelmének, valamint a dokumentumokhoz és az információkhoz való hozzáférés jogának, illetve a politikai egyesülés szabadságához és a szakszervezethez való csatlakozáshoz való jognak; mivel a gazdasági válság által előidézett helyzet számos társadalmi problémát érintő – például a lakhatással, a foglalkoztatással, illetve a banki ágazatnak a betétesekkel szembeni tisztességtelen gyakorlataival kapcsolatos – petíciót eredményezett; |
| --- | --- |

D.

mivel az alapvető jogok területén a bizottság 2012-ben kiemelt figyelmet szentelt a fogyatékkal élők jogainak, a gyermekek jogainak, a fogyasztói jogoknak, a szabad mozgáshoz való jognak, amelyet semmilyen alapú megkülönböztetés nem korlátoz, a szólásszabadság és a magánélet védelmének, valamint a dokumentumokhoz és az információkhoz való hozzáférés jogának, illetve a politikai egyesülés szabadságához és a szakszervezethez való csatlakozáshoz való jognak; mivel a gazdasági válság által előidézett helyzet számos társadalmi problémát érintő – például a lakhatással, a foglalkoztatással, illetve a banki ágazatnak a betétesekkel szembeni tisztességtelen gyakorlataival kapcsolatos – petíciót eredményezett;

| E. | mivel a polgárok által benyújtott petíciók a velük szemben tartósan fennálló, fogyatékosságon, valamely kisebbséghez vagy bizonyos etnikai csoporthoz való tartozáson, nemi hovatartozáson, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetésről tanúskodnak; |
| --- | --- |

E.

mivel a polgárok által benyújtott petíciók a velük szemben tartósan fennálló, fogyatékosságon, valamely kisebbséghez vagy bizonyos etnikai csoporthoz való tartozáson, nemi hovatartozáson, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetésről tanúskodnak;

| F. | mivel az Unió megkülönböztetés elleni kezdeményezéseit, mint például a nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszerét késlekedés nélkül át kell ültetni a nemzeti jogba, és folyamatosan felül kell vizsgálni és nyomon kell követni a változó gazdasági és társadalmi helyzet fényében; |
| --- | --- |

F.

mivel az Unió megkülönböztetés elleni kezdeményezéseit, mint például a nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszerét késlekedés nélkül át kell ültetni a nemzeti jogba, és folyamatosan felül kell vizsgálni és nyomon kell követni a változó gazdasági és társadalmi helyzet fényében;

| G. | mivel a környezetvédelemmel kapcsolatban nem lehet túlbecsülni a szennyezés és a jogellenes környezeti gyakorlatok által jelentett veszélyt, a biodiverzitásra és az ökoszisztémákra jelentett kockázat, valamint a közegészségügyi kockázat miatt, amelyek mind hosszú távúak és gyakran életveszélyesek; mivel a biológiai sokféleség tekintetében egyes tagállamok még nem határozták meg az összes olyan területet, amelyet feltétlenül fel kell venni a Natura 2000 területek közé; mivel a kellő mértékben figyelembe kell venni a környezetszennyezés és az éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló célkitűzést; mivel 2012-ben a bizottság sok figyelmet szentelt a hulladékkal és a vízzel kapcsolatos jogszabályok végrehajtásának, valamint a környezetvédelemmel és közegészséggel kapcsolatos projektek és tevékenységek hatásvizsgálatának; |
| --- | --- |

G.

mivel a környezetvédelemmel kapcsolatban nem lehet túlbecsülni a szennyezés és a jogellenes környezeti gyakorlatok által jelentett veszélyt, a biodiverzitásra és az ökoszisztémákra jelentett kockázat, valamint a közegészségügyi kockázat miatt, amelyek mind hosszú távúak és gyakran életveszélyesek; mivel a biológiai sokféleség tekintetében egyes tagállamok még nem határozták meg az összes olyan területet, amelyet feltétlenül fel kell venni a Natura 2000 területek közé; mivel a kellő mértékben figyelembe kell venni a környezetszennyezés és az éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló célkitűzést; mivel 2012-ben a bizottság sok figyelmet szentelt a hulladékkal és a vízzel kapcsolatos jogszabályok végrehajtásának, valamint a környezetvédelemmel és közegészséggel kapcsolatos projektek és tevékenységek hatásvizsgálatának;

| H. | mivel a Föld jövőjének biztosításához meg kell óvnunk a természeti erőforrásainkat; mivel alkalmazni kell az elővigyázatosság elvét az olyan technológiai újítások tekintetében, mint a GMO-k és a nanotechnológia; |
| --- | --- |

H.

mivel a Föld jövőjének biztosításához meg kell óvnunk a természeti erőforrásainkat; mivel alkalmazni kell az elővigyázatosság elvét az olyan technológiai újítások tekintetében, mint a GMO-k és a nanotechnológia;

| I. | mivel a hulladékgazdálkodás kérdésével kapcsolatban az Olaszországba indított tényfeltáró látogatás rámutatott arra, hogy valamennyi érintett olaszországi hatóság számára sürgető, hogy fenntartható megoldást találjanak Róma tartomány hulladékkezeléssel kapcsolatos problémáira, biztosítva a polgárok egészségének és méltóságának tiszteletben tartását; mivel annak ellenére, hogy Nápolyban nem uralkodnak többé szükségállapotok, a Campania régióban továbbra is sok, a hulladékgazdálkodásra vonatkozó átfogó megközelítéssel kapcsolatos kihívás maradt a 2008/98/EK (hulladékokról szóló) keretirányelvben leírt hierarchia és az Európai Unió Bíróságának 2010. márciusi határozata tekintetében; |
| --- | --- |

I.

mivel a hulladékgazdálkodás kérdésével kapcsolatban az Olaszországba indított tényfeltáró látogatás rámutatott arra, hogy valamennyi érintett olaszországi hatóság számára sürgető, hogy fenntartható megoldást találjanak Róma tartomány hulladékkezeléssel kapcsolatos problémáira, biztosítva a polgárok egészségének és méltóságának tiszteletben tartását; mivel annak ellenére, hogy Nápolyban nem uralkodnak többé szükségállapotok, a Campania régióban továbbra is sok, a hulladékgazdálkodásra vonatkozó átfogó megközelítéssel kapcsolatos kihívás maradt a 2008/98/EK (hulladékokról szóló) keretirányelvben leírt hierarchia és az Európai Unió Bíróságának 2010. márciusi határozata tekintetében;

| J. | mivel – bár a Bizottság csak akkor tudja maradéktalanul ellenőrizni az uniós jogszabályok betartását, ha a nemzeti hatóságok már meghozták végső határozatukat – különösen környezeti ügyekben fontos, hogy már korai szakaszban ellenőrizzék, hogy a helyi, regionális és nemzeti hatóságok megfelelően alkalmazzák-e az uniós jog értelmében vonatkozó összes eljárási követelményt, ideértve az elővigyázatosság elvének alkalmazását is; |
| --- | --- |

J.

mivel – bár a Bizottság csak akkor tudja maradéktalanul ellenőrizni az uniós jogszabályok betartását, ha a nemzeti hatóságok már meghozták végső határozatukat – különösen környezeti ügyekben fontos, hogy már korai szakaszban ellenőrizzék, hogy a helyi, regionális és nemzeti hatóságok megfelelően alkalmazzák-e az uniós jog értelmében vonatkozó összes eljárási követelményt, ideértve az elővigyázatosság elvének alkalmazását is;

| K. | mivel a bizottság munkájának eredményeképpen a vizet a Parlament a közjavak közé sorolta; mivel „A vízhez való jog” elnevezésű európai polgári kezdeményezést aláíró európai polgárok száma már elérte az egymilliós küszöböt; |
| --- | --- |

K.

mivel a bizottság munkájának eredményeképpen a vizet a Parlament a közjavak közé sorolta; mivel „A vízhez való jog” elnevezésű európai polgári kezdeményezést aláíró európai polgárok száma már elérte az egymilliós küszöböt;

| L. | mivel meg kell akadályozni a biológiai sokféleség további helyrehozhatatlan csökkenését, különösen a Natura 2000 keretében kijelölt területeken; mivel a tagállamok vállalták a 92/43/EGK (természetes élőhelyekről szóló) irányelv és a 79/409/EGK (madárvédelmi) irányelv hatálya alá tartozó különleges természetvédelmi területetek védelmének biztosítását; |
| --- | --- |

L.

mivel meg kell akadályozni a biológiai sokféleség további helyrehozhatatlan csökkenését, különösen a Natura 2000 keretében kijelölt területeken; mivel a tagállamok vállalták a 92/43/EGK (természetes élőhelyekről szóló) irányelv és a 79/409/EGK (madárvédelmi) irányelv hatálya alá tartozó különleges természetvédelmi területetek védelmének biztosítását;

| M. | mivel a Parlament a fenntartható és versenyképes új acélipar 2012. december 13-i állásfoglalásában (1), amely egy benyújtott petíción alapul, a „szennyező fizet” elv mellett foglalt állást; |
| --- | --- |

M.

mivel a Parlament a fenntartható és versenyképes új acélipar 2012. december 13-i állásfoglalásában (1), amely egy benyújtott petíción alapul, a „szennyező fizet” elv mellett foglalt állást;

| N. | mivel a Parlament és a Bizottság közti intézményközi megállapodás ellenére utóbbi mintha vonakodna naprakész információkkal szolgálni a környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásával kapcsolatos, petíciókhoz kapcsolódó jogsértési eljárásokban alkotott véleményéről, illetve az ez ügyekben hozott határozatairól; mivel ez jelentős probléma, tekintettel az ökosztisztémában és az egészség terén okozható a visszafordíthatatlan kárra és pusztításra; mivel az európai intézményeknek több információt kell nyújtaniuk és átláthatóbbaknak kell lenniük az EU polgárai számára; |
| --- | --- |

N.

mivel a Parlament és a Bizottság közti intézményközi megállapodás ellenére utóbbi mintha vonakodna naprakész információkkal szolgálni a környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásával kapcsolatos, petíciókhoz kapcsolódó jogsértési eljárásokban alkotott véleményéről, illetve az ez ügyekben hozott határozatairól; mivel ez jelentős probléma, tekintettel az ökosztisztémában és az egészség terén okozható a visszafordíthatatlan kárra és pusztításra; mivel az európai intézményeknek több információt kell nyújtaniuk és átláthatóbbaknak kell lenniük az EU polgárai számára;

| O. | mivel 2013 a polgárok európai éve, és éppen az Unió polgárai és lakosai – egyénileg, vagy másokkal összefogva – megfelelő helyzetben vannak ahhoz, hogy értékeljék az európai jogszabályok alkalmazásának hatékonyságát és jelezzék az esetleges joghézagokat, amelyek akadályozzák a jogszabályok megfelelő végrehajtását és a jogok teljes körű gyakorlását; mivel kellő mértékben figyelembe kell venni a fogyasztói bizalom növelésére és a növekedés fellendítésére irányuló európai fogyasztóügyi stratégia tartalmát; mivel ennek egyik alapvető előfeltétele, hogy az uniós jogszabályokról szóló információkat praktikus módon elérhetővé tegyük a polgárok számára; |
| --- | --- |

O.

mivel 2013 a polgárok európai éve, és éppen az Unió polgárai és lakosai – egyénileg, vagy másokkal összefogva – megfelelő helyzetben vannak ahhoz, hogy értékeljék az európai jogszabályok alkalmazásának hatékonyságát és jelezzék az esetleges joghézagokat, amelyek akadályozzák a jogszabályok megfelelő végrehajtását és a jogok teljes körű gyakorlását; mivel kellő mértékben figyelembe kell venni a fogyasztói bizalom növelésére és a növekedés fellendítésére irányuló európai fogyasztóügyi stratégia tartalmát; mivel ennek egyik alapvető előfeltétele, hogy az uniós jogszabályokról szóló információkat praktikus módon elérhetővé tegyük a polgárok számára;

| P. | mivel a fenti okokból a Petíciós Bizottság 2012-ben sok időt és erőfeszítést fordított a polgárság fogalmáról folytatott vitára, amely szorosan összefügg az Unión belüli teljesen szabad mozgással és tartózkodással, az EUMSZ III. részében foglaltak szerint, ugyanakkor számos egyéb jogra kiterjed és azon polgárok számára is nyújt előnyöket, akik nem hagyják el a saját hazájukat; mivel a petíciók arról tanúskodnak, hogy az uniós polgárok és lakosok még mindig széles körű és konkrét akadályokkal néznek szembe különösen a határokon átnyúló jogaik gyakorlásakor, ez a helyzet pedig közvetlen és naponta tapasztalható hatással bír több ezer háztartás életére és jólétére; |
| --- | --- |

P.

mivel a fenti okokból a Petíciós Bizottság 2012-ben sok időt és erőfeszítést fordított a polgárság fogalmáról folytatott vitára, amely szorosan összefügg az Unión belüli teljesen szabad mozgással és tartózkodással, az EUMSZ III. részében foglaltak szerint, ugyanakkor számos egyéb jogra kiterjed és azon polgárok számára is nyújt előnyöket, akik nem hagyják el a saját hazájukat; mivel a petíciók arról tanúskodnak, hogy az uniós polgárok és lakosok még mindig széles körű és konkrét akadályokkal néznek szembe különösen a határokon átnyúló jogaik gyakorlásakor, ez a helyzet pedig közvetlen és naponta tapasztalható hatással bír több ezer háztartás életére és jólétére;

| Q. | mivel a petíciós eljárás kiegészítheti az európai polgárok rendelkezésére álló egyéb olyan eszközöket, mint az európai ombudsman vagy az Európai Bizottság előtti panasztétel lehetősége; mivel a Petíciós Bizottság szoros munkakapcsolatban áll az európai ombudsmannal, az Európai Parlament egyéb bizottságaival, különböző európai szervezetekkel, szereplőkkel és hálózatokkal, valamint a tagállamokkal; |
| --- | --- |

Q.

mivel a petíciós eljárás kiegészítheti az európai polgárok rendelkezésére álló egyéb olyan eszközöket, mint az európai ombudsman vagy az Európai Bizottság előtti panasztétel lehetősége; mivel a Petíciós Bizottság szoros munkakapcsolatban áll az európai ombudsmannal, az Európai Parlament egyéb bizottságaival, különböző európai szervezetekkel, szereplőkkel és hálózatokkal, valamint a tagállamokkal;

| R. | mivel a petíciós folyamatnak ezután is kiegészítő szerep juthat, illetve kell jutnia a polgárok számára elérhető olyan egyéb jogorvoslati mechanizmusok mellett, mint a panasz benyújtása az Európai Bizottsághoz vagy az európai ombudsmanhoz; mivel különösen a SOLVIT az uniós polgárok rendelkezésére álló fontos eszköz annak érdekében, hogy gyors megoldásokat találjanak a belső piaci jogszabályok hatóságok általi helytelen alkalmazásának problémájára; mivel ezért lépést kell tenni a fogyasztók és a szervezeteik által előterjesztett ügyek közös megoldása felé; mivel a „Gyakorolja jogait!” egységes internetes portál fontos információt tartalmaz az uniós jogszabályok jogszerű alkalmazása érdekében panasszal élni kívánó polgárok számára; |
| --- | --- |

R.

mivel a petíciós folyamatnak ezután is kiegészítő szerep juthat, illetve kell jutnia a polgárok számára elérhető olyan egyéb jogorvoslati mechanizmusok mellett, mint a panasz benyújtása az Európai Bizottsághoz vagy az európai ombudsmanhoz; mivel különösen a SOLVIT az uniós polgárok rendelkezésére álló fontos eszköz annak érdekében, hogy gyors megoldásokat találjanak a belső piaci jogszabályok hatóságok általi helytelen alkalmazásának problémájára; mivel ezért lépést kell tenni a fogyasztók és a szervezeteik által előterjesztett ügyek közös megoldása felé; mivel a „Gyakorolja jogait!” egységes internetes portál fontos információt tartalmaz az uniós jogszabályok jogszerű alkalmazása érdekében panasszal élni kívánó polgárok számára;

| S. | mivel a Szerződés rendelkezései szerint minden uniós polgárt és lakost megillető petíciós jog terjedelme és működési módja tekintetében eltér a polgárok rendelkezésére álló jogorvoslati módoktól – például a panaszok európai ombudsmanhoz vagy a Bizottsághoz történő benyújtásától; |
| --- | --- |

S.

mivel a Szerződés rendelkezései szerint minden uniós polgárt és lakost megillető petíciós jog terjedelme és működési módja tekintetében eltér a polgárok rendelkezésére álló jogorvoslati módoktól – például a panaszok európai ombudsmanhoz vagy a Bizottsághoz történő benyújtásától;

| T. | mivel az Európai Unió legitimitásának és elszámoltathatóságának erősítését szem előtt tartva fokozni kell az állampolgárok közreműködését az uniós döntéshozatali folyamatban; |
| --- | --- |

T.

mivel az Európai Unió legitimitásának és elszámoltathatóságának erősítését szem előtt tartva fokozni kell az állampolgárok közreműködését az uniós döntéshozatali folyamatban;

| U. | mivel 2012. április 1-jén hatályba lépett a részvételi demokrácia egy új eszköze, az európai polgári kezdeményezés és összesen tizenhat kezdeményezést regisztrált egy év alatt; mivel különböző európai polgári kezdeményezések indítványozói valós aggodalmaknak adtak hangot az aláírások tényleges összegyűjtésének technikai akadályaival kapcsolatban; mivel a Petíciós Bizottság elsődleges fontosságú szerepet fog játszani a sikeres kezdeményezések nyilvános meghallgatásának szervezésében; |
| --- | --- |

U.

mivel 2012. április 1-jén hatályba lépett a részvételi demokrácia egy új eszköze, az európai polgári kezdeményezés és összesen tizenhat kezdeményezést regisztrált egy év alatt; mivel különböző európai polgári kezdeményezések indítványozói valós aggodalmaknak adtak hangot az aláírások tényleges összegyűjtésének technikai akadályaival kapcsolatban; mivel a Petíciós Bizottság elsődleges fontosságú szerepet fog játszani a sikeres kezdeményezések nyilvános meghallgatásának szervezésében;

| V. | mivel továbbra is nyilvánvaló, hogy az uniós polgároknak egyrészt nem áll rendelkezésükre világosan strukturált és széles körben terjesztett információ a jogaikkal kapcsolatban, másrészt nincs róluk tudomásuk; mivel mindez határozott akadályt képez az aktív uniós polgárság előtt; mivel ebben az összefüggésben a tagállamoknak átfogóbb módon kellene eleget tenniük az információszolgáltatásra és tudatosságnövelésre vonatkozó kötelezettségüknek; |
| --- | --- |

V.

mivel továbbra is nyilvánvaló, hogy az uniós polgároknak egyrészt nem áll rendelkezésükre világosan strukturált és széles körben terjesztett információ a jogaikkal kapcsolatban, másrészt nincs róluk tudomásuk; mivel mindez határozott akadályt képez az aktív uniós polgárság előtt; mivel ebben az összefüggésben a tagállamoknak átfogóbb módon kellene eleget tenniük az információszolgáltatásra és tudatosságnövelésre vonatkozó kötelezettségüknek;

| W. | mivel az európai polgárok és lakosok teljes joggal várják el, hogy az általuk a Petíciós Bizottsághoz benyújtott kérdésekre az Európai Unió jogi keretein belül szükségtelen késedelem nélkül megoldást találjanak, és a Petíciós Bizottság tagjai fellépjenek különösen a petíciók benyújtói természeti környezetének, egészségének, szabad mozgásának, méltóságának és alapvető jogainak és szabadságjogainak védelmében; mivel a bizottság munkájának hatékonyságát nagyban meghatározza a titkárságán zajló munka gyorsasága és alapossága, ezt pedig tovább lehetne javítani különösen a petíciók ügyintézési idejének optimalizálásával, valamint az azok értékelésére irányuló eljárás ésszerűsítésével; mivel az évente beérkező petíciók egyre növekvő számának fényében több erőforrást és bizottsági ülésekre előirányzott időt kellene fordítani erre a célra; mivel a váltakozó parlamenti ciklusokon és az ebből adódó személyzeti változásokon átívelően is biztosítani kell a petíciók feldolgozásának folyamatosságát; mivel több olyan petíció érkezett, amelyet a Franco-rezsim áldozatai nyújtottak be, és amelyek Spanyolországban elrabolt gyermekekről szólnak; |
| --- | --- |

W.

mivel az európai polgárok és lakosok teljes joggal várják el, hogy az általuk a Petíciós Bizottsághoz benyújtott kérdésekre az Európai Unió jogi keretein belül szükségtelen késedelem nélkül megoldást találjanak, és a Petíciós Bizottság tagjai fellépjenek különösen a petíciók benyújtói természeti környezetének, egészségének, szabad mozgásának, méltóságának és alapvető jogainak és szabadságjogainak védelmében; mivel a bizottság munkájának hatékonyságát nagyban meghatározza a titkárságán zajló munka gyorsasága és alapossága, ezt pedig tovább lehetne javítani különösen a petíciók ügyintézési idejének optimalizálásával, valamint az azok értékelésére irányuló eljárás ésszerűsítésével; mivel az évente beérkező petíciók egyre növekvő számának fényében több erőforrást és bizottsági ülésekre előirányzott időt kellene fordítani erre a célra; mivel a váltakozó parlamenti ciklusokon és az ebből adódó személyzeti változásokon átívelően is biztosítani kell a petíciók feldolgozásának folyamatosságát; mivel több olyan petíció érkezett, amelyet a Franco-rezsim áldozatai nyújtottak be, és amelyek Spanyolországban elrabolt gyermekekről szólnak;

| X. | mivel bizonyos petíciók megoldás nélkül megrekedtek a Bizottság, a Parlament, a Bíróság és a nemzeti hatóságok között, bizonytalanságban hagyva a petíció benyújtóit, a lezárás látható jele nélkül; |
| --- | --- |

X.

mivel bizonyos petíciók megoldás nélkül megrekedtek a Bizottság, a Parlament, a Bíróság és a nemzeti hatóságok között, bizonytalanságban hagyva a petíció benyújtóit, a lezárás látható jele nélkül;

| Y. | mivel jelentősen megnőtt az olyan petíciók száma, amelyek a tagállamokban az Európai Unióról szóló Szerződés által védett, az alapvető demokratikus jogok és a jogállamiság elveinek megsértésével kapcsolatosak, ami azt mutatja, hogy az európai polgárok egyre jobban bíznak abban, hogy a közösségi intézmények megvédik az ő alapvető jogaikat; |
| --- | --- |

Y.

mivel jelentősen megnőtt az olyan petíciók száma, amelyek a tagállamokban az Európai Unióról szóló Szerződés által védett, az alapvető demokratikus jogok és a jogállamiság elveinek megsértésével kapcsolatosak, ami azt mutatja, hogy az európai polgárok egyre jobban bíznak abban, hogy a közösségi intézmények megvédik az ő alapvető jogaikat;

| Z. | mivel az egyének és a helyi közösségek, valamint az önkéntes szervezetek és üzleti vállalkozások megfelelő helyzetben vannak ahhoz, hogy értékeljék az európai jogszabályok hatékonyságát – mivel azok rájuk vonatkoznak – és jelezzék az esetleges joghézagokat, amelyeket az uniós jogszabályok minden tagállambeli jobb, egységesebb és összehasonlíthatóbb végrehajtása biztosításának érdekében elemezni kell; |
| --- | --- |

Z.

mivel az egyének és a helyi közösségek, valamint az önkéntes szervezetek és üzleti vállalkozások megfelelő helyzetben vannak ahhoz, hogy értékeljék az európai jogszabályok hatékonyságát – mivel azok rájuk vonatkoznak – és jelezzék az esetleges joghézagokat, amelyeket az uniós jogszabályok minden tagállambeli jobb, egységesebb és összehasonlíthatóbb végrehajtása biztosításának érdekében elemezni kell;

| 1. | megjegyzi, hogy a 2012-ben az európai uniós polgároktól és lakosoktól az uniós jog állítólagos megsértésével kapcsolatban érkezett petíciók jellemzően az alapvető jogok, a környezetvédelem, a belső piac és a tulajdonjogok területeire összpontosítottak; úgy véli, hogy a petíciók azt mutatják, hogy még mindig széles körű és gyakori az uniós jog nem teljes körű átültetése vagy helytelen alkalmazása; |
| --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy a 2012-ben az európai uniós polgároktól és lakosoktól az uniós jog állítólagos megsértésével kapcsolatban érkezett petíciók jellemzően az alapvető jogok, a környezetvédelem, a belső piac és a tulajdonjogok területeire összpontosítottak; úgy véli, hogy a petíciók azt mutatják, hogy még mindig széles körű és gyakori az uniós jog nem teljes körű átültetése vagy helytelen alkalmazása;

| 2. | megjegyzi, hogy továbbra is az alapvető jogok a benyújtott petíciók leggyakoribb témái, amelyek konkrétan a fogyatékkal élők jogaival, a gyermekek jogaival, a tulajdonjogokkal, a szabad mozgáshoz való joggal – a társadalombiztosítási jogosultságok bármilyen alapú megkülönböztetés nélküli hordozhatóságát is ideértve –, a szólásszabadsághoz és a magánélethez való jog védelmével, az egyesülés szabadságával, és a dokumentumokhoz és információkhoz való hozzáféréshez való joggal kapcsolatos problémákat vetnek fel; kéri a tagállamokat, hogy helyesen alkalmazzák és tartsák tiszteletben ezeket a Szerződésben lefektetett jogokat, és felhívja a Bizottságot, hogy tegye meg a szükséges lépéseket a kötelezettségeiket nem teljesítő tagállamok arra való kötelezésére, hogy szüntessék meg a nemzeti joguk és az uniós polgárok alapvető jogai közt fennálló joghézagot; úgy véli, hogy külön figyelmet kell szentelni a történelmi emlékezethez való jogra, a Franco-diktatúra alatt szenvedett családok igazsághoz, igazságszolgáltatáshoz és jogorvoslathoz való jogára, valamint az elrabolt spanyolországi gyermekek biológiai szüleik kilétének megismeréséhez való jogára; |
| --- | --- |

2.

megjegyzi, hogy továbbra is az alapvető jogok a benyújtott petíciók leggyakoribb témái, amelyek konkrétan a fogyatékkal élők jogaival, a gyermekek jogaival, a tulajdonjogokkal, a szabad mozgáshoz való joggal – a társadalombiztosítási jogosultságok bármilyen alapú megkülönböztetés nélküli hordozhatóságát is ideértve –, a szólásszabadsághoz és a magánélethez való jog védelmével, az egyesülés szabadságával, és a dokumentumokhoz és információkhoz való hozzáféréshez való joggal kapcsolatos problémákat vetnek fel; kéri a tagállamokat, hogy helyesen alkalmazzák és tartsák tiszteletben ezeket a Szerződésben lefektetett jogokat, és felhívja a Bizottságot, hogy tegye meg a szükséges lépéseket a kötelezettségeiket nem teljesítő tagállamok arra való kötelezésére, hogy szüntessék meg a nemzeti joguk és az uniós polgárok alapvető jogai közt fennálló joghézagot; úgy véli, hogy külön figyelmet kell szentelni a történelmi emlékezethez való jogra, a Franco-diktatúra alatt szenvedett családok igazsághoz, igazságszolgáltatáshoz és jogorvoslathoz való jogára, valamint az elrabolt spanyolországi gyermekek biológiai szüleik kilétének megismeréséhez való jogára;

| 3. | úgy véli, hogy az Európai Parlament által az az internetre helyezett, az európai ombudsman honlapjához hasonló interaktív útmutató csökkenthetné azoknak a petícióknak a számát, amelyek nem tartoznak az Unió tevékenységi körébe; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy az Európai Parlament által az az internetre helyezett, az európai ombudsman honlapjához hasonló interaktív útmutató csökkenthetné azoknak a petícióknak a számát, amelyek nem tartoznak az Unió tevékenységi körébe;

| 4. | megerősíti a Petíciós Bizottság azon alapvető fontosságú szerepét, hogy bíróságon kívüli jogorvoslatot keres a polgárok számára, amelynek segítségével a gyakorlatban ellenőrzi, hogyan látják az európaiak az Európai Uniót, ami viszont lehetővé teszi a következtetések levonását azzal kapcsolatban, hogy az európai jogszabályok vajon valóban a várt eredményt hozzák-e és azt nyújtják-e, amit az emberek az Uniótól elvárnak; |
| --- | --- |

4.

megerősíti a Petíciós Bizottság azon alapvető fontosságú szerepét, hogy bíróságon kívüli jogorvoslatot keres a polgárok számára, amelynek segítségével a gyakorlatban ellenőrzi, hogyan látják az európaiak az Európai Uniót, ami viszont lehetővé teszi a következtetések levonását azzal kapcsolatban, hogy az európai jogszabályok vajon valóban a várt eredményt hozzák-e és azt nyújtják-e, amit az emberek az Uniótól elvárnak;

| 5. | kéri a Petíciós Bizottságot, vizsgálja meg az Európai Unió Bírósága ERT ítélkezési gyakorlatának a petíciók elfogadhatóságára gyakorolt hatásait, amely még a tisztán nemzeti jog esetében is nagyobb szintű védelmet nyújt az uniós polgárok számára, amennyiben a nemzeti jogszabályok hatással bírnak az uniós állampolgári jogaik gyakorlására; kéri annak felderítését, mely tényleges akadályokkal szembesülnek az uniós polgárok abban az esetben, ha az Európai Bíróság előzetes döntéshozatala iránti kérelem segítségével kívánnak a nemzeti bíróságok előtt folyó ügyekben az uniós jog megbízható értelmezéséhez jutni; |
| --- | --- |

5.

kéri a Petíciós Bizottságot, vizsgálja meg az Európai Unió Bírósága ERT ítélkezési gyakorlatának a petíciók elfogadhatóságára gyakorolt hatásait, amely még a tisztán nemzeti jog esetében is nagyobb szintű védelmet nyújt az uniós polgárok számára, amennyiben a nemzeti jogszabályok hatással bírnak az uniós állampolgári jogaik gyakorlására; kéri annak felderítését, mely tényleges akadályokkal szembesülnek az uniós polgárok abban az esetben, ha az Európai Bíróság előzetes döntéshozatala iránti kérelem segítségével kívánnak a nemzeti bíróságok előtt folyó ügyekben az uniós jog megbízható értelmezéséhez jutni;

| 6. | kéri a bizottsági munka hatékonyabbá tételének részeként a tényfeltáró megbízatásokra vonatkozó eljárás bevezetését, amely egyrészt biztosítja a tényfeltáró küldetés minden egyes tagja számára a jogot arra, hogy a tényeket saját szemszögéből ismertesse, másrészt minden bizottsági tag számára biztosítja a lehetőséget arra, hogy a Petíciós Bizottság által levonandó következtetések kialakítása során részt vegyen a döntéshozatalban; |
| --- | --- |

6.

kéri a bizottsági munka hatékonyabbá tételének részeként a tényfeltáró megbízatásokra vonatkozó eljárás bevezetését, amely egyrészt biztosítja a tényfeltáró küldetés minden egyes tagja számára a jogot arra, hogy a tényeket saját szemszögéből ismertesse, másrészt minden bizottsági tag számára biztosítja a lehetőséget arra, hogy a Petíciós Bizottság által levonandó következtetések kialakítása során részt vegyen a döntéshozatalban;

| 7. | készen áll arra, hogy a petíciós eljárásokat hatékonyabbá, átláthatóbbá és tárgyilagosabbá tegye, és a Petíciós Bizottság tagjai részvételi jogának figyelembevétele mellett azokat olyan módon alakítsa, hogy a petíciók kezelése az egyes eljárási szakaszokban is eleget tegyen a bírósági felülvizsgálatoknak; |
| --- | --- |

7.

készen áll arra, hogy a petíciós eljárásokat hatékonyabbá, átláthatóbbá és tárgyilagosabbá tegye, és a Petíciós Bizottság tagjai részvételi jogának figyelembevétele mellett azokat olyan módon alakítsa, hogy a petíciók kezelése az egyes eljárási szakaszokban is eleget tegyen a bírósági felülvizsgálatoknak;

| 8. | Felhívja a figyelmet a polgárokkal szemben tartósan fennálló, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, valamely kisebbséghez való tartozáson, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetésre; Különösen arra figyelmeztet, hogy a roma népesség befogadása előtt továbbra is akadályokkal néz szembe Unió-szerte; ezért felhívja a Bizottságot, hogy segítse elő a kormányközi együttműködést ezen a területen, nyújtson megfelelő anyagi támogatást a romák befogadását célzó nemzeti stratégiák végrehajtása számára, és rendszeresen ellenőrizze, hogy ezeket a stratégiákat ténylegesen végrehajtják-e a tagállamokban; |
| --- | --- |

8.

Felhívja a figyelmet a polgárokkal szemben tartósan fennálló, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, valamely kisebbséghez való tartozáson, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetésre; Különösen arra figyelmeztet, hogy a roma népesség befogadása előtt továbbra is akadályokkal néz szembe Unió-szerte; ezért felhívja a Bizottságot, hogy segítse elő a kormányközi együttműködést ezen a területen, nyújtson megfelelő anyagi támogatást a romák befogadását célzó nemzeti stratégiák végrehajtása számára, és rendszeresen ellenőrizze, hogy ezeket a stratégiákat ténylegesen végrehajtják-e a tagállamokban;

| 9. | kéri a Bizottságot, hogy álljon elő jogalkotási javaslattal, amely végleg rendezi a családi állapotot igazoló dokumentumok és hatályuk kölcsönös tagállami elismerését, miközben ugyanakkor a szubszidiaritás elvével összhangban tiszteletben tartja az egyes tagállamok szociális politikával kapcsolatos hagyományait; |
| --- | --- |

9.

kéri a Bizottságot, hogy álljon elő jogalkotási javaslattal, amely végleg rendezi a családi állapotot igazoló dokumentumok és hatályuk kölcsönös tagállami elismerését, miközben ugyanakkor a szubszidiaritás elvével összhangban tiszteletben tartja az egyes tagállamok szociális politikával kapcsolatos hagyományait;

| 10. | megismétli korábbi felhívását a tagállamokhoz, hogy biztosítsák a mozgás szabadságát minden uniós állampolgár és családjaik számára, a szexuális irányultságon vagy a nemzetiségen alapuló megkülönböztetés nélkül; megismétli a tagállamokhoz intézett felhívását, hogy a kölcsönös elismerés, az egyenlőség, a megkülönböztetésmentesség, a méltóság, valamint a családi és magánélet tiszteletben tartásának elve alapján teljes körűen érvényesítsék a 2004/38/EK irányelv 2. és 3. cikkében garantált jogokat, nemcsak a különnemű házastársakra, hanem a bejegyzett élettársra, azonos háztartásban élő személyre vagy élettársra vonatkozóan is, akivel egy uniós polgár kellőképpen igazolt, szilárd kapcsolatban él, az azonos nemű párok tagjait is beleértve; ezzel összefüggésben felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon az irányelv szigorú alkalmazásáról, majd – amennyiben szükséges – felülvizsgálatáról a fentiekre tekintettel, valamint arról, hogy szükség esetén kötelezettségszegés megállapítása iránti keresetet indítsanak azon tagállamokkal szemben, amelyek nem alkalmazzák azt; |
| --- | --- |

10.

megismétli korábbi felhívását a tagállamokhoz, hogy biztosítsák a mozgás szabadságát minden uniós állampolgár és családjaik számára, a szexuális irányultságon vagy a nemzetiségen alapuló megkülönböztetés nélkül; megismétli a tagállamokhoz intézett felhívását, hogy a kölcsönös elismerés, az egyenlőség, a megkülönböztetésmentesség, a méltóság, valamint a családi és magánélet tiszteletben tartásának elve alapján teljes körűen érvényesítsék a 2004/38/EK irányelv 2. és 3. cikkében garantált jogokat, nemcsak a különnemű házastársakra, hanem a bejegyzett élettársra, azonos háztartásban élő személyre vagy élettársra vonatkozóan is, akivel egy uniós polgár kellőképpen igazolt, szilárd kapcsolatban él, az azonos nemű párok tagjait is beleértve; ezzel összefüggésben felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon az irányelv szigorú alkalmazásáról, majd – amennyiben szükséges – felülvizsgálatáról a fentiekre tekintettel, valamint arról, hogy szükség esetén kötelezettségszegés megállapítása iránti keresetet indítsanak azon tagállamokkal szemben, amelyek nem alkalmazzák azt;

| 11. | megjegyzi, hogy továbbra is a környezet a petíciók egyik fő témája, amely bizonyítja, hogy a tagállami hatóságok ismételten kudarcot vallanak a biodiverzitás, a természeti erőforrások és az ökoszisztémák megőrzése, és a legmagasabb színvonalú egészségügy biztosítása terén; rámutat különösen a hulladékgazdálkodással, a vízüggyel, az atomenergia és a géntechnológia lehetséges veszélyeivel, a védett fajokkal, a projektek és tevékenységek – pl. a palagáz rétegrepesztéssel való kitermelése – környezeti és egészségügyi hatásainak vizsgálatával kapcsolatos petíciók nagy számára; kéri a Bizottságot, hogy erősítse meg a környezetvédelemmel és az éghajlatváltozás elleni küzdelemmel kapcsolatos szabályozási keretet, különösen annak helyes végrehajtását; sajnálja, hogy néhány tagállam – erőfeszítéseik ellenére – nem volt képes fenntartható megoldásokat találni a hulladékkezeléssel kapcsolatos problémákra; |
| --- | --- |

11.

megjegyzi, hogy továbbra is a környezet a petíciók egyik fő témája, amely bizonyítja, hogy a tagállami hatóságok ismételten kudarcot vallanak a biodiverzitás, a természeti erőforrások és az ökoszisztémák megőrzése, és a legmagasabb színvonalú egészségügy biztosítása terén; rámutat különösen a hulladékgazdálkodással, a vízüggyel, az atomenergia és a géntechnológia lehetséges veszélyeivel, a védett fajokkal, a projektek és tevékenységek – pl. a palagáz rétegrepesztéssel való kitermelése – környezeti és egészségügyi hatásainak vizsgálatával kapcsolatos petíciók nagy számára; kéri a Bizottságot, hogy erősítse meg a környezetvédelemmel és az éghajlatváltozás elleni küzdelemmel kapcsolatos szabályozási keretet, különösen annak helyes végrehajtását; sajnálja, hogy néhány tagállam – erőfeszítéseik ellenére – nem volt képes fenntartható megoldásokat találni a hulladékkezeléssel kapcsolatos problémákra;

| 12. | sürgeti a Bizottságot, hogy lépjen fel annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok tudomásul vegyék, hogy a víz közjó; azon az állásponton van, hogy szigorúan alkalmazni kell az elővigyázatosság elvét a biotechnológia és a nanotechnológia terén azon termékek esetében, amelyek súlyosan érinthetik a fogyasztók egészségét; |
| --- | --- |

12.

sürgeti a Bizottságot, hogy lépjen fel annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok tudomásul vegyék, hogy a víz közjó; azon az állásponton van, hogy szigorúan alkalmazni kell az elővigyázatosság elvét a biotechnológia és a nanotechnológia terén azon termékek esetében, amelyek súlyosan érinthetik a fogyasztók egészségét;

| 13. | elvárja, hogy a környezeti hatásvizsgálatról szóló, a 2011/92/EU irányelvet módosító irányelv ne csupán megerősítésre kerüljön, egyértelműbb paraméterek meghatározása révén, hanem a tagállamok megfelelően végre is hajtsák azt; |
| --- | --- |

13.

elvárja, hogy a környezeti hatásvizsgálatról szóló, a 2011/92/EU irányelvet módosító irányelv ne csupán megerősítésre kerüljön, egyértelműbb paraméterek meghatározása révén, hanem a tagállamok megfelelően végre is hajtsák azt;

| 14. | azon az állásponton van, hogy olyan eljárásokat kell kidolgozni a sürgős petíciókkal kapcsolatban, amelyek révén az európai uniós választások ideje alatt (a hosszú, parlamenti tevékenység nélküli, „fehér” időszak a parlamenti ülésnaptárban), illetve a nyári parlamenti szünet alatt is lehet tényfeltáró látogatásokat tenni (lásd Damüls esetét, amelyben kizárólag a nyári időszakban volt kivitelezhető tényfeltáró látogatás); |
| --- | --- |

14.

azon az állásponton van, hogy olyan eljárásokat kell kidolgozni a sürgős petíciókkal kapcsolatban, amelyek révén az európai uniós választások ideje alatt (a hosszú, parlamenti tevékenység nélküli, „fehér” időszak a parlamenti ülésnaptárban), illetve a nyári parlamenti szünet alatt is lehet tényfeltáró látogatásokat tenni (lásd Damüls esetét, amelyben kizárólag a nyári időszakban volt kivitelezhető tényfeltáró látogatás);

| 15. | üdvözli, hogy már nem uralkodik szükségállapot Nápoly városában, továbbá az új hulladékgazdálkodással kapcsolatos kezdeményezéseket, valamint elvárja, hogy a Campania régióban régóta fennálló kihívásokat megfelelően kezeljék, mégpedig egy átfogó regionális hulladékkezelő üzem segítségével, a hulladékokról szóló uniós keretirányelvben leírt hierarchiával és az Európai Unió Bíróságának 2010. évi határozatával összhangban; még mindig súlyos aggodalmai vannak a Lazio régióban követett hulladékgazdálkodási megközelítéssel, különösen pedig a Malagrotta hulladéklerakó bezárásának nyomon követésével kapcsolatban; |
| --- | --- |

15.

üdvözli, hogy már nem uralkodik szükségállapot Nápoly városában, továbbá az új hulladékgazdálkodással kapcsolatos kezdeményezéseket, valamint elvárja, hogy a Campania régióban régóta fennálló kihívásokat megfelelően kezeljék, mégpedig egy átfogó regionális hulladékkezelő üzem segítségével, a hulladékokról szóló uniós keretirányelvben leírt hierarchiával és az Európai Unió Bíróságának 2010. évi határozatával összhangban; még mindig súlyos aggodalmai vannak a Lazio régióban követett hulladékgazdálkodási megközelítéssel, különösen pedig a Malagrotta hulladéklerakó bezárásának nyomon követésével kapcsolatban;

| 16. | megjegyzi továbbá, hogy a petíciók tanúsága szerint az Európai Unióban élő polgárok továbbra is akadályokkal szembesülnek a belső piacon, mégpedig az őket magánszemélyként, áruk és szolgáltatások nyújtóiként és vevőiként, valamint munkavállalóként megillető szabad mozgás jogának gyakorlásakor – például a romániai és bulgáriai munkavállalók esetében, akik egyes tagállamokban továbbra is munkaerő-piaci korlátozásokkal szembesülnek; jelzi, hogy különösen a határon átnyúló bírósági együttműködés és hatékonyság marad aggályos terület; arra a következtetésre jut, hogy a határokon átnyúló fokozott együttműködés és harmonizáció jelentős előnyökkel jár a fogyasztók jogainak védelme és a gazdaságélénkítés szempontjából; |
| --- | --- |

16.

megjegyzi továbbá, hogy a petíciók tanúsága szerint az Európai Unióban élő polgárok továbbra is akadályokkal szembesülnek a belső piacon, mégpedig az őket magánszemélyként, áruk és szolgáltatások nyújtóiként és vevőiként, valamint munkavállalóként megillető szabad mozgás jogának gyakorlásakor – például a romániai és bulgáriai munkavállalók esetében, akik egyes tagállamokban továbbra is munkaerő-piaci korlátozásokkal szembesülnek; jelzi, hogy különösen a határon átnyúló bírósági együttműködés és hatékonyság marad aggályos terület; arra a következtetésre jut, hogy a határokon átnyúló fokozott együttműködés és harmonizáció jelentős előnyökkel jár a fogyasztók jogainak védelme és a gazdaságélénkítés szempontjából;

| 17. | sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket a fogyasztók információs és kommunikációs technológiához való hozzáférésének megkönnyítésére, biztosítva a megkívánt biztonsági és átláthatósági biztosítékok meglétét, valamint különösen a közszektorbeli szervezetek webhelyei akadálymentességének biztosítására; |
| --- | --- |

17.

sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket a fogyasztók információs és kommunikációs technológiához való hozzáférésének megkönnyítésére, biztosítva a megkívánt biztonsági és átláthatósági biztosítékok meglétét, valamint különösen a közszektorbeli szervezetek webhelyei akadálymentességének biztosítására;

| 18. | rámutat, hogy a bizottság erőfeszítéseket tett a számos polgár által szorgalmazott uniós jogi keret iránti igény közvetítésére, amely alaposabb védelmet és fejlesztéseket nyújt az állatjólét terén, beleértve a kedvtelésből tartott és a kóbor állatokat; |
| --- | --- |

18.

rámutat, hogy a bizottság erőfeszítéseket tett a számos polgár által szorgalmazott uniós jogi keret iránti igény közvetítésére, amely alaposabb védelmet és fejlesztéseket nyújt az állatjólét terén, beleértve a kedvtelésből tartott és a kóbor állatokat;

| 19. | hangsúlyozza a partvidékről szóló spanyol törvényekkel foglalkozó munkacsoport – amely alaposan tanulmányozta a vonatkozó petíciókat és törvénymódosításokat – létrehozásának fontosságát, ami kikövezhetné az utat más hasonló kezdeményezések előtt; megismétli a spanyol hatóságokkal tartott közvetlen kapcsolat fontosságát ebben a tekintetben, és hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van a további fokozott együttműködésre a tulajdonjogok és a környezetvédelem közti optimálisabb egyensúly elérése, valamint megfelelőbb megoldások találása érdekében azon esetekben, mikor a környezetvédelem végső célja érdekében kisajátításokra van szükség; hangot ad abbéli aggodalmának, hogy a spanyol parlament által jóváhagyott, a partvidékről szóló új törvény nem oldja meg a petíciót benyújtók problémáit, és nem is léteznek tervek a spanyolországi partvidéki térségek további környezetvédelmére vonatkozóan; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza a partvidékről szóló spanyol törvényekkel foglalkozó munkacsoport – amely alaposan tanulmányozta a vonatkozó petíciókat és törvénymódosításokat – létrehozásának fontosságát, ami kikövezhetné az utat más hasonló kezdeményezések előtt; megismétli a spanyol hatóságokkal tartott közvetlen kapcsolat fontosságát ebben a tekintetben, és hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van a további fokozott együttműködésre a tulajdonjogok és a környezetvédelem közti optimálisabb egyensúly elérése, valamint megfelelőbb megoldások találása érdekében azon esetekben, mikor a környezetvédelem végső célja érdekében kisajátításokra van szükség; hangot ad abbéli aggodalmának, hogy a spanyol parlament által jóváhagyott, a partvidékről szóló új törvény nem oldja meg a petíciót benyújtók problémáit, és nem is léteznek tervek a spanyolországi partvidéki térségek további környezetvédelmére vonatkozóan;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a tengerparti területek védelmére szükség van, azonban jelzi, hogy a partvidékről szóló törvény nem szolgálja maradéktalanul az elérni kívánt célokat, mivel hatással van a történelmi örökségre és a hagyományosan itt élő lakosságra, és negatív hatással van a kis part menti községek lakosaira, akik mindig fenntartható módon éltek együtt a tengerrel és ökoszisztémáival; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a tengerparti területek védelmére szükség van, azonban jelzi, hogy a partvidékről szóló törvény nem szolgálja maradéktalanul az elérni kívánt célokat, mivel hatással van a történelmi örökségre és a hagyományosan itt élő lakosságra, és negatív hatással van a kis part menti községek lakosaira, akik mindig fenntartható módon éltek együtt a tengerrel és ökoszisztémáival;

| 21. | üdvözli a bizottság következtetéseit az ifjúsági és családjóléti témájú berlini tényfeltáró látogatásáról, különösen a szülői felügyelettel kapcsolatos, határokon átnyúló ügyekben; megjegyzi azonban az e témájú, folytonosan érkező újabb petíciók alapján, hogy a szülői felügyelettel kapcsolatos, határokon átnyúló ügyek problémája egyértelműen továbbra is fennáll, és hogy más tagállamokból, köztük Dániából is hasonló esetekről értesítették a bizottságot; továbbá megjegyzi, hogy egyes Dániában történt eseteknek magában az országban élő külföldi állampolgárok is részesei voltak, valamint hogy ott több ízben később bebizonyított – többek között Dánián kívülről végrehajtott – gyermekrablásra is volt példa; |
| --- | --- |

21.

üdvözli a bizottság következtetéseit az ifjúsági és családjóléti témájú berlini tényfeltáró látogatásáról, különösen a szülői felügyelettel kapcsolatos, határokon átnyúló ügyekben; megjegyzi azonban az e témájú, folytonosan érkező újabb petíciók alapján, hogy a szülői felügyelettel kapcsolatos, határokon átnyúló ügyek problémája egyértelműen továbbra is fennáll, és hogy más tagállamokból, köztük Dániából is hasonló esetekről értesítették a bizottságot; továbbá megjegyzi, hogy egyes Dániában történt eseteknek magában az országban élő külföldi állampolgárok is részesei voltak, valamint hogy ott több ízben később bebizonyított – többek között Dánián kívülről végrehajtott – gyermekrablásra is volt példa;

| 22. | úgy véli, hogy – összhangban az 1049/2001/EK rendelettel – a jobb irányítás és a hatékonyabb jogorvoslati mechanizmusok közvetlen kapcsolatban állnak az átláthatósággal és az információkhoz való hozzáféréssel; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy – összhangban az 1049/2001/EK rendelettel – a jobb irányítás és a hatékonyabb jogorvoslati mechanizmusok közvetlen kapcsolatban állnak az átláthatósággal és az információkhoz való hozzáféréssel;

| 23. | fontosnak tartja a tagállamok parlamentjeivel és kormányaival való, a kölcsönösségen alapuló együttműködés erősítését, és amennyiben szükséges, a tagállami hatóságok arra való ösztönzését, hogy az európai uniós jogszabályokat teljes mértékben átláthatóan ültessék át és alkalmazzák; hangsúlyozza a Bizottság és a tagállamok együttműködésének jelentőségét, és nemtetszésének ad hangot egyes tagállamoknak a közösségi környezetvédelmi jog alkalmazása és bevezetése területén mutatott hanyagságával kapcsolatosan; |
| --- | --- |

23.

fontosnak tartja a tagállamok parlamentjeivel és kormányaival való, a kölcsönösségen alapuló együttműködés erősítését, és amennyiben szükséges, a tagállami hatóságok arra való ösztönzését, hogy az európai uniós jogszabályokat teljes mértékben átláthatóan ültessék át és alkalmazzák; hangsúlyozza a Bizottság és a tagállamok együttműködésének jelentőségét, és nemtetszésének ad hangot egyes tagállamoknak a közösségi környezetvédelmi jog alkalmazása és bevezetése területén mutatott hanyagságával kapcsolatosan;

| 24. | ebben a tekintetben felhívja a figyelmet az Eurobarométer közvélemény-kutatására, amelyből kiderül, hogy az uniós polgárok csupán 36 %-a tartja magát tájékozottnak a jogait illetően, és csak 24 %-uk érzi tájékozottnak magát azt illetően, hogy mit tehetnek jogaik megsértése esetén; ezért hangsúlyozza az információhoz való hatékonyabb hozzáférés, valamint a különböző nemzeti és európai uniós intézmények funkciói közti világosabb különbségtétel sürgős szükségességét, hogy a petíciókat és a panaszokat a megfelelő szervekhez lehessen benyújtani; |
| --- | --- |

24.

ebben a tekintetben felhívja a figyelmet az Eurobarométer közvélemény-kutatására, amelyből kiderül, hogy az uniós polgárok csupán 36 %-a tartja magát tájékozottnak a jogait illetően, és csak 24 %-uk érzi tájékozottnak magát azt illetően, hogy mit tehetnek jogaik megsértése esetén; ezért hangsúlyozza az információhoz való hatékonyabb hozzáférés, valamint a különböző nemzeti és európai uniós intézmények funkciói közti világosabb különbségtétel sürgős szükségességét, hogy a petíciókat és a panaszokat a megfelelő szervekhez lehessen benyújtani;

| 25. | felkéri a Bizottságot, hogy tegye felhasználóbarátabbá a „Gyakorolja jogait!” weboldalt, és hívja fel az uniós polgárok figyelmét annak létezésére; |
| --- | --- |

25.

felkéri a Bizottságot, hogy tegye felhasználóbarátabbá a „Gyakorolja jogait!” weboldalt, és hívja fel az uniós polgárok figyelmét annak létezésére;

| 26. | határozott szándéka, hogy 2013 végéig könnyebben kezelhető és figyelemfelkeltőbb petíciós weboldalt hozzon létre, a petíciós folyamathoz való hozzáférés megkönnyítése és a petíciókról, azok nyilvános közzétételéről és a petíciós folyamat interaktív megközelítéséről, valamint az egyéb jogorvoslati mechanizmusokról szóló értékes információk közzététele érdekében; kéri a petícióbenyújtás jogának nagyobb láthatóságát a Parlament weboldalán; |
| --- | --- |

26.

határozott szándéka, hogy 2013 végéig könnyebben kezelhető és figyelemfelkeltőbb petíciós weboldalt hozzon létre, a petíciós folyamathoz való hozzáférés megkönnyítése és a petíciókról, azok nyilvános közzétételéről és a petíciós folyamat interaktív megközelítéséről, valamint az egyéb jogorvoslati mechanizmusokról szóló értékes információk közzététele érdekében; kéri a petícióbenyújtás jogának nagyobb láthatóságát a Parlament weboldalán;

| 27. | hangsúlyozza, hogy a Petíciós Bizottság, más szervek, intézmények és eszközök mellett – mint az európai polgári kezdeményezés, az európai ombudsman, a Bizottság és a vizsgálóbizottságok – önálló és egyértelműen meghatározott szereppel rendelkezik kapcsolattartási pontként minden egyes polgár számára; hangsúlyozza továbbá, hogy a Petíciós Bizottságnak továbbra is kapcsolattartási pontnak kell maradnia azon polgárok számára, akiknek a jogait állítólagosan megsértik; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy a Petíciós Bizottság, más szervek, intézmények és eszközök mellett – mint az európai polgári kezdeményezés, az európai ombudsman, a Bizottság és a vizsgálóbizottságok – önálló és egyértelműen meghatározott szereppel rendelkezik kapcsolattartási pontként minden egyes polgár számára; hangsúlyozza továbbá, hogy a Petíciós Bizottságnak továbbra is kapcsolattartási pontnak kell maradnia azon polgárok számára, akiknek a jogait állítólagosan megsértik;

| 28. | üdvözli a bizottság és az európai ombudsman közti, a környezeti hatásvizsgálatról szóló irányelv helyes alkalmazására vonatkozó konstruktív együttműködést, amelyre példa volt az ombudsman bécsi repülőtérről készített különjelentése; támogatja az ombudsman tevékenységeit az uniós intézmények, testületek, hivatalok és ügynökségek tevékenysége során tapasztalható hivatali visszásságok eseteit illetően; elvárja, hogy az eddigieknek megfelelően e feladat végrehajtása továbbra is a teljes függetlenség jegyében történjen; |
| --- | --- |

28.

üdvözli a bizottság és az európai ombudsman közti, a környezeti hatásvizsgálatról szóló irányelv helyes alkalmazására vonatkozó konstruktív együttműködést, amelyre példa volt az ombudsman bécsi repülőtérről készített különjelentése; támogatja az ombudsman tevékenységeit az uniós intézmények, testületek, hivatalok és ügynökségek tevékenysége során tapasztalható hivatali visszásságok eseteit illetően; elvárja, hogy az eddigieknek megfelelően e feladat végrehajtása továbbra is a teljes függetlenség jegyében történjen;

| 29. | rámutat, hogy nem minden uniós polgár számára áll rendelkezésre kiterjedt hatáskörökkel felruházott nemzeti ombudsman, ami azt jelenti, hogy nem minden uniós állampolgár rendelkezik ugyanolyan hozzáféréssel a jogorvoslati lehetőségekhez; úgy véli, hogy az Ombudsmanok Európai Hálózata, amennyiben minden egyes tagállamban lenne tagja (nemzeti ombudsman), jelentős támogatást nyújthatna az európai ombudsmannak; |
| --- | --- |

29.

rámutat, hogy nem minden uniós polgár számára áll rendelkezésre kiterjedt hatáskörökkel felruházott nemzeti ombudsman, ami azt jelenti, hogy nem minden uniós állampolgár rendelkezik ugyanolyan hozzáféréssel a jogorvoslati lehetőségekhez; úgy véli, hogy az Ombudsmanok Európai Hálózata, amennyiben minden egyes tagállamban lenne tagja (nemzeti ombudsman), jelentős támogatást nyújthatna az európai ombudsmannak;

| 30. | üdvözli a Bizottsággal az uniós jogszabályok tagállami alkalmazása terén született petíciók megvizsgálása tekintetében továbbra is folytatott együttműködést; hangsúlyozza azonban, hogy a bizottság részletes és késlekedés nélküli tájékoztatásokat kíván a kötelezettségszegési eljárások fejleményeivel kapcsolatban; kéri a Bizottságot, hogy mérlegelje a petíciókat és panaszokat a kötelezettségszegési eljárások működését illetően; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy lássa el a bizottságot információval minden általa kivizsgált panasz részleteiről és statisztikai elemzésükről; hangsúlyozza, hogy a petíció benyújtásához való jog teljes tiszteletben tartása érdekében létfontosságú, hogy a Bizottság kérés esetén alapos vizsgálatot végezzen és részletes válasszal szolgáljon, amely során nemcsak a formai vagy eljárásbeli problémákról ad értékelést, hanem az ügy elemi tartalmát illetően is; |
| --- | --- |

30.

üdvözli a Bizottsággal az uniós jogszabályok tagállami alkalmazása terén született petíciók megvizsgálása tekintetében továbbra is folytatott együttműködést; hangsúlyozza azonban, hogy a bizottság részletes és késlekedés nélküli tájékoztatásokat kíván a kötelezettségszegési eljárások fejleményeivel kapcsolatban; kéri a Bizottságot, hogy mérlegelje a petíciókat és panaszokat a kötelezettségszegési eljárások működését illetően; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy lássa el a bizottságot információval minden általa kivizsgált panasz részleteiről és statisztikai elemzésükről; hangsúlyozza, hogy a petíció benyújtásához való jog teljes tiszteletben tartása érdekében létfontosságú, hogy a Bizottság kérés esetén alapos vizsgálatot végezzen és részletes válasszal szolgáljon, amely során nemcsak a formai vagy eljárásbeli problémákról ad értékelést, hanem az ügy elemi tartalmát illetően is;

| 31. | kiemeli, hogy az uniós intézmények birtokában lévő információikhoz való hozzáférés – az 1049/2001/EK rendeletben kimondottaknak megfelelően – a döntéshozatali folyamat jobb megértésére törekvő polgárok elsődleges érdeke, különösen a környezetre hatással lévő projekteket illetően; úgy véli, hogy a Bizottság szélesebb körű hozzáférést biztosíthatna a vizsgálatokkal és a jogsértési ügyekkel kapcsolatos információkhoz anélkül, hogy veszélyeztetné a vizsgálatok célját, és hogy a nyomós közérdek kellőképpen indokolhatja az említett iratokhoz való hozzáférést, különösen olyan esetekben, amikor az alapvető jogok, az emberi és állati egészség vagy a környezet visszafordíthatatlan károkkal szembeni védelme foroghat kockán, vagy amikor egy kisebbséget érintő diszkrimináció vagy az emberi méltóság megsértése tárgyában folyik eljárás, feltéve, hogy biztosítják az üzleti titkok, valamint a bírósági ügyekhez, a versenyügyekhez és a személyes iratokhoz kapcsolódó érzékeny adatok védelmét; |
| --- | --- |

31.

kiemeli, hogy az uniós intézmények birtokában lévő információikhoz való hozzáférés – az 1049/2001/EK rendeletben kimondottaknak megfelelően – a döntéshozatali folyamat jobb megértésére törekvő polgárok elsődleges érdeke, különösen a környezetre hatással lévő projekteket illetően; úgy véli, hogy a Bizottság szélesebb körű hozzáférést biztosíthatna a vizsgálatokkal és a jogsértési ügyekkel kapcsolatos információkhoz anélkül, hogy veszélyeztetné a vizsgálatok célját, és hogy a nyomós közérdek kellőképpen indokolhatja az említett iratokhoz való hozzáférést, különösen olyan esetekben, amikor az alapvető jogok, az emberi és állati egészség vagy a környezet visszafordíthatatlan károkkal szembeni védelme foroghat kockán, vagy amikor egy kisebbséget érintő diszkrimináció vagy az emberi méltóság megsértése tárgyában folyik eljárás, feltéve, hogy biztosítják az üzleti titkok, valamint a bírósági ügyekhez, a versenyügyekhez és a személyes iratokhoz kapcsolódó érzékeny adatok védelmét;

| 32. | kéri a Bizottságot, hogy az olyan projektek értékelése során, amelyek kedvezőtlen hatással lehetnek a környezetre vagy a közegészségre, alkalmazzon elővigyázatossági és megelőzésre irányuló megközelítést és kezdjen mielőbbi együttműködésbe a tagállamokkal; megemlíti, hogy a tanácskozások során lehetőség van tiltó intézkedések meghozatalára, amennyiben visszafordíthatatlan károk bekövetkeztétől tartanak; |
| --- | --- |

32.

kéri a Bizottságot, hogy az olyan projektek értékelése során, amelyek kedvezőtlen hatással lehetnek a környezetre vagy a közegészségre, alkalmazzon elővigyázatossági és megelőzésre irányuló megközelítést és kezdjen mielőbbi együttműködésbe a tagállamokkal; megemlíti, hogy a tanácskozások során lehetőség van tiltó intézkedések meghozatalára, amennyiben visszafordíthatatlan károk bekövetkeztétől tartanak;

| 33. | kiemeli különösen a SOLVIT hálózat fontos szerepét a belső piaci jogszabályok végrehajtásával kapcsolatos problémák feltárásában és megoldásában; bátorítja ennek az uniós eszköznek a bővítését, amelyhez a tagállamoknak megfelelő személyzetről kell gondoskodniuk a SOLVIT nemzeti központok részére; hozzáteszi, hogy kollektív fellépésre van szükség a fogyasztók és szervezeteik által előterjesztett vitás esetek megoldásához; |
| --- | --- |

33.

kiemeli különösen a SOLVIT hálózat fontos szerepét a belső piaci jogszabályok végrehajtásával kapcsolatos problémák feltárásában és megoldásában; bátorítja ennek az uniós eszköznek a bővítését, amelyhez a tagállamoknak megfelelő személyzetről kell gondoskodniuk a SOLVIT nemzeti központok részére; hozzáteszi, hogy kollektív fellépésre van szükség a fogyasztók és szervezeteik által előterjesztett vitás esetek megoldásához;

| 34. | hangsúlyozza – ahogy azt 2012. február 29-i véleményében a Jogi Szolgálat is megerősítette –, hogy az európai uniós intézmények Szerződésben lefektetett tevékenységi területei szélesebbek az unió által gyakorolt hatáskörök összességénél; figyelembe veszi a Parlament jogi szolgálatának álláspontját, miszerint a Parlament elfogadhat olyan belső igazgatási határozatokat, amelyek a polgárok beadványainak feldolgozására vonatkozó eljárás létrehozására irányulnak, sajnálja ebben a tekintetben az illetékes parlamenti szolgálat nem tett eleget a Petíciós Bizottság 2011. évi tevékenységéről szóló 2012. november 21-i állásfoglalásnak (2); végül tudomásul veszi az Európai Unió Bíróságának T-280/09. sz. ügyben hozott határozatát, amely kiköti, hogy az EUMSZ 227. cikkében megadott feltételek fényében a petíciókat kellően világos és pontos módon kell megfogalmazni ahhoz, hogy érthetőek legyenek. |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza – ahogy azt 2012. február 29-i véleményében a Jogi Szolgálat is megerősítette –, hogy az európai uniós intézmények Szerződésben lefektetett tevékenységi területei szélesebbek az unió által gyakorolt hatáskörök összességénél; figyelembe veszi a Parlament jogi szolgálatának álláspontját, miszerint a Parlament elfogadhat olyan belső igazgatási határozatokat, amelyek a polgárok beadványainak feldolgozására vonatkozó eljárás létrehozására irányulnak, sajnálja ebben a tekintetben az illetékes parlamenti szolgálat nem tett eleget a Petíciós Bizottság 2011. évi tevékenységéről szóló 2012. november 21-i állásfoglalásnak (2); végül tudomásul veszi az Európai Unió Bíróságának T-280/09. sz. ügyben hozott határozatát, amely kiköti, hogy az EUMSZ 227. cikkében megadott feltételek fényében a petíciókat kellően világos és pontos módon kell megfogalmazni ahhoz, hogy érthetőek legyenek.

| 35. | sürgeti a tagállamokat, hogy ültessék át és alkalmazzák az uniós jogszabályokat, teljes átláthatóság mellett, és erre a célkitűzésre tekintettel elengedhetetlennek tartja a Bizottság tagállami parlamentekkel és kormányokkal való korai, kölcsönös alapon folytatott együttműködésének javítását; |
| --- | --- |

35.

sürgeti a tagállamokat, hogy ültessék át és alkalmazzák az uniós jogszabályokat, teljes átláthatóság mellett, és erre a célkitűzésre tekintettel elengedhetetlennek tartja a Bizottság tagállami parlamentekkel és kormányokkal való korai, kölcsönös alapon folytatott együttműködésének javítását;

| 36. | helyteleníti az informatikai támogatás hiányában az európai polgári kezdeményezések útjában álló bürokratikus akadályokat; legfőképpen sajnálja, hogy ezt a polgárok számára létrehozott eszközt a különböző igazgatásokban ennyire eltérő módon használnak a különböző tagállami működési eljárásokból kifolyólag; |
| --- | --- |

36.

helyteleníti az informatikai támogatás hiányában az európai polgári kezdeményezések útjában álló bürokratikus akadályokat; legfőképpen sajnálja, hogy ezt a polgárok számára létrehozott eszközt a különböző igazgatásokban ennyire eltérő módon használnak a különböző tagállami működési eljárásokból kifolyólag;

| 37. | üdvözli az európai polgárság 2013-as évét; felkéri mind az Európai Unió, mind pedig a tagállamok minden intézményét és testületét, hogy ezen év során erősítsék meg és reklámozzák szélesebb körben az európai polgárok számára nyújtott szolgáltatásukat, a Szerződésben foglalt elvek és az e jelentés által feltárt tények fényében; |
| --- | --- |

37.

üdvözli az európai polgárság 2013-as évét; felkéri mind az Európai Unió, mind pedig a tagállamok minden intézményét és testületét, hogy ezen év során erősítsék meg és reklámozzák szélesebb körben az európai polgárok számára nyújtott szolgáltatásukat, a Szerződésben foglalt elvek és az e jelentés által feltárt tények fényében;

| 38. | megjegyzi, hogy a petíciós mechanizmus nem pusztán szolgáltatás, hanem minden európai polgár és lakos joga; szándéka, hogy a petíciós eljárásokat hatékonyabbá, átláthatóbbá és pártatlanná tegye, és a Petíciós Bizottság tagjai részvételi jogának figyelembevétele mellett azokat olyan módon alakítsa, hogy a petíciók kezelése az egyes eljárási szakaszokban is kiállja a bírósági felülvizsgálat próbáját; |
| --- | --- |

38.

megjegyzi, hogy a petíciós mechanizmus nem pusztán szolgáltatás, hanem minden európai polgár és lakos joga; szándéka, hogy a petíciós eljárásokat hatékonyabbá, átláthatóbbá és pártatlanná tegye, és a Petíciós Bizottság tagjai részvételi jogának figyelembevétele mellett azokat olyan módon alakítsa, hogy a petíciók kezelése az egyes eljárási szakaszokban is kiállja a bírósági felülvizsgálat próbáját;

| 39. | hangsúlyozza a parlamenti képviselők tényfeltáró látogatásokon való részvételének alapvető szerepét, nemcsak parlamenti részvételi jogosultságként, hanem a petíció benyújtójával szembeni kötelezettségként is; megerősíti, ahogy a bizottság előző jelentése is tartalmazta, hogy precízebb, írásos eljárási szabályok szükségesek a látogatások előkészítése, végrehajtása és értékelése érdekében, biztosítva egyrészt, hogy a tényfeltáró látogatás minden résztvevőjének jogában álljon a saját nézőpontjából ismerteti az eseményeket, másrészt minden bizottsági tagnak garantálva a döntéshozatalban való részvételt a Petíciós Bizottság által megfogalmazott következtetéseket és ajánlásokat illetően; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza a parlamenti képviselők tényfeltáró látogatásokon való részvételének alapvető szerepét, nemcsak parlamenti részvételi jogosultságként, hanem a petíció benyújtójával szembeni kötelezettségként is; megerősíti, ahogy a bizottság előző jelentése is tartalmazta, hogy precízebb, írásos eljárási szabályok szükségesek a látogatások előkészítése, végrehajtása és értékelése érdekében, biztosítva egyrészt, hogy a tényfeltáró látogatás minden résztvevőjének jogában álljon a saját nézőpontjából ismerteti az eseményeket, másrészt minden bizottsági tagnak garantálva a döntéshozatalban való részvételt a Petíciós Bizottság által megfogalmazott következtetéseket és ajánlásokat illetően;

| 40. | kéri az Európai Parlament Elnökök Értekezletét, hogy erősítse meg a bizottság vizsgálati szerepét; |
| --- | --- |

40.

kéri az Európai Parlament Elnökök Értekezletét, hogy erősítse meg a bizottság vizsgálati szerepét;

| 41. | úgy véli, hogy a nyilvános meghallgatások szervezése hasznos módja a petíciók benyújtói által felvetett problémák alapos tanulmányozásának; szeretné felhívni a figyelmet például a nem hagyományos energiaforrások felderítéséről és kiaknázásáról tartott nyilvános meghallgatásra, amely figyelembe vette az uniós polgárok által a petíciókban benyújtott aggodalmakat; elismeri a tagállamok energiamixeik kiválasztására irányuló jogát, valamint a hatékonyabb uniós koordináció szükségességét, az uniós energiapolitika egésze hármas célkitűzésének – azaz a versenyképességnek, a fenntarthatóságnak és az ellátás biztonságának – megvalósítása során; |
| --- | --- |

41.

úgy véli, hogy a nyilvános meghallgatások szervezése hasznos módja a petíciók benyújtói által felvetett problémák alapos tanulmányozásának; szeretné felhívni a figyelmet például a nem hagyományos energiaforrások felderítéséről és kiaknázásáról tartott nyilvános meghallgatásra, amely figyelembe vette az uniós polgárok által a petíciókban benyújtott aggodalmakat; elismeri a tagállamok energiamixeik kiválasztására irányuló jogát, valamint a hatékonyabb uniós koordináció szükségességét, az uniós energiapolitika egésze hármas célkitűzésének – azaz a versenyképességnek, a fenntarthatóságnak és az ellátás biztonságának – megvalósítása során;

| 42. | várakozással tekint a sikeres európai polgári kezdeményezések nyilvános meghallgatásainak megszervezése elé, együtt a felelős jogalkotó bizottsággal, az Európai Parlament eljárási szabályzata 197a. cikkének megfelelően; ismételten hangot ad vélekedésének, amely szerint az új eszköz erősíteni fogja az Unió demokratikus intézményeit, és tartalmat ad az európai polgárság fogalmának; |
| --- | --- |

42.

várakozással tekint a sikeres európai polgári kezdeményezések nyilvános meghallgatásainak megszervezése elé, együtt a felelős jogalkotó bizottsággal, az Európai Parlament eljárási szabályzata 197a. cikkének megfelelően; ismételten hangot ad vélekedésének, amely szerint az új eszköz erősíteni fogja az Unió demokratikus intézményeit, és tartalmat ad az európai polgárság fogalmának;

| 43. | mindazonáltal aggodalmát fejezi ki a bürokráciával és azokkal a technikai akadályokkal kapcsolatban, amelyek az európai polgári kezdeményezés gyakorlati alkalmazásának első hónapjaiban felmerültek; felhívja ezért a Bizottságot, hogy komolyan vegye fontolóra a 211/2011/EU rendelet 22. cikkében előírt felülvizsgálat dátumának előrehozatalát; |
| --- | --- |

43.

mindazonáltal aggodalmát fejezi ki a bürokráciával és azokkal a technikai akadályokkal kapcsolatban, amelyek az európai polgári kezdeményezés gyakorlati alkalmazásának első hónapjaiban felmerültek; felhívja ezért a Bizottságot, hogy komolyan vegye fontolóra a 211/2011/EU rendelet 22. cikkében előírt felülvizsgálat dátumának előrehozatalát;

| 44. | hangsúlyozza, hogy rendszeresen felül kell vizsgálni az európai polgári kezdeményezéssel kapcsolatos helyzetet az eljárás javítása céljából, valamint hogy a lehető leghamarabb lehessen hatékony megoldást találni az eljárás valamennyi szakaszában felmerülő bármilyen akadályra; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy rendszeresen felül kell vizsgálni az európai polgári kezdeményezéssel kapcsolatos helyzetet az eljárás javítása céljából, valamint hogy a lehető leghamarabb lehessen hatékony megoldást találni az eljárás valamennyi szakaszában felmerülő bármilyen akadályra;

| 45. | véleménye szerint a Petíciós Bizottság jobban betölthetné szerepét és hatáskörét, valamint erősödhetne láthatósága, hatékonysága, elszámoltathatósága és átláthatósága, ha több eszköze lenne arra, hogy az uniós polgárok számára fontos kérdéseket a plenáris ülés elé vihesse, továbbá bővülnének annak lehetőségei, hogy tanúkat idézhessen be, vizsgálatokat folytathasson és meghallgatásokat tarthasson; |
| --- | --- |

45.

véleménye szerint a Petíciós Bizottság jobban betölthetné szerepét és hatáskörét, valamint erősödhetne láthatósága, hatékonysága, elszámoltathatósága és átláthatósága, ha több eszköze lenne arra, hogy az uniós polgárok számára fontos kérdéseket a plenáris ülés elé vihesse, továbbá bővülnének annak lehetőségei, hogy tanúkat idézhessen be, vizsgálatokat folytathasson és meghallgatásokat tarthasson;

| 46. | célul tűzi ki annak vizsgálatát, hogy az eljárási szabályzat 202. cikke alá tartozó tényfeltáró látogatásokkal és a plenáris ülés által elfogadott állásfoglalásokkal kapcsolatos fenti formai követelmények végrehajtása érdekében az eljárási szabályzat milyen mértékű módosítását tartaná megfelelőnek; |
| --- | --- |

46.

célul tűzi ki annak vizsgálatát, hogy az eljárási szabályzat 202. cikke alá tartozó tényfeltáró látogatásokkal és a plenáris ülés által elfogadott állásfoglalásokkal kapcsolatos fenti formai követelmények végrehajtása érdekében az eljárási szabályzat milyen mértékű módosítását tartaná megfelelőnek;

| 47. | felszólítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a Petíciós Bizottság jelentését a Tanácsnak, a Bizottságnak és az európai ombudsmannak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, petíciós bizottságaiknak és ombudsmanjaiknak vagy hasonló illetékes szerveiknek. |
| --- | --- |

47.

felszólítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a Petíciós Bizottság jelentését a Tanácsnak, a Bizottságnak és az európai ombudsmannak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, petíciós bizottságaiknak és ombudsmanjaiknak vagy hasonló illetékes szerveiknek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0510.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0445.

---

| 19.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/82 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/82

---

P7_TA(2013)0422

Keresztényekkel szembeni közelmúltbeli erőszak és üldöztetés, különösen Malulában (Szíria) és Pesavarban (Pakisztán), valamint Szaíd Ábedíni lelkipásztor ügye (Irán)

Az Európai Parlament 2013. október 10-i állásfoglalása a keresztényekkel szembeni erőszak és üldöztetés különösen Malulában (Szíria) és Pesavárban (Pakisztán) tapasztalt közelmúltbeli eseteiről, valamint Szaíd Ábedíni lelkipásztor ügyéről (Irán) (2013/2872(RSP))

(2016/C 181/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a keresztény közösségek és más vallási közösségek létét veszélyeztető súlyos eseményekről szóló 2007. november 15-i (1), a nemrégiben történt, keresztény közösségek elleni támadásokról szóló 2010. január 21-i (2), a nigériai Jos városában elkövetett tömeges atrocitásokról szóló 2010. május 6-i (3), a vallásszabadság pakisztáni helyzetéről szóló 2010. május 20-i (4), az Irakról: a halálbüntetésről (beleértve Tárik Azíz ügyét) és a keresztény közösségek elleni támadásokról szóló 2010. november 25-i (5), a vallásszabadság összefüggésében a keresztények helyzetéről szóló 2011. január 20-i (6), az egyiptomi és szíriai helyzetről, különösen a keresztény közösségek helyzetéről szóló 2011. október 27-i (7), valamint „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című 2011. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló 2012. december 13-i (8) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keresztény közösségek és más vallási közösségek létét veszélyeztető súlyos eseményekről szóló 2007. november 15-i (1), a nemrégiben történt, keresztény közösségek elleni támadásokról szóló 2010. január 21-i (2), a nigériai Jos városában elkövetett tömeges atrocitásokról szóló 2010. május 6-i (3), a vallásszabadság pakisztáni helyzetéről szóló 2010. május 20-i (4), az Irakról: a halálbüntetésről (beleértve Tárik Azíz ügyét) és a keresztény közösségek elleni támadásokról szóló 2010. november 25-i (5), a vallásszabadság összefüggésében a keresztények helyzetéről szóló 2011. január 20-i (6), az egyiptomi és szíriai helyzetről, különösen a keresztény közösségek helyzetéről szóló 2011. október 27-i (7), valamint „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című 2011. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló 2012. december 13-i (8) állásfoglalására,

| — | tekintettel a vallás vagy meggyőződés szabadságának előmozdításáról és védelméről szóló uniós iránymutatások tervezetéről szóló, a Tanácshoz intézett 2013. június 13-i ajánlására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vallás vagy meggyőződés szabadságának előmozdításáról és védelméről szóló uniós iránymutatások tervezetéről szóló, a Tanácshoz intézett 2013. június 13-i ajánlására (9),

| — | tekintettel a vallás és a meggyőződés szabadságának előmozdításáról és védelméről szóló uniós iránymutatások tervezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vallás és a meggyőződés szabadságának előmozdításáról és védelméről szóló uniós iránymutatások tervezetére,

| — | tekintettel Catherine Ashtonnak, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/az Európai Bizottság alelnökének a pesavári keresztény közösség elleni támadást elítélő 2013. szeptember 23-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashtonnak, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/az Európai Bizottság alelnökének a pesavári keresztény közösség elleni támadást elítélő 2013. szeptember 23-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a valláson vagy meggyőződésen alapuló intoleranciáról, hátrányos megkülönböztetésről és erőszakról szóló 2011. február 21-i tanácsi következtetésekre és a 2009. november 16-án elfogadott tanácsi következtetésekre, amelyekben a Tanács hangsúlyozza a vallás és a meggyőződés szabadságának stratégiai fontosságát és a vallási intolerancia elleni fellépés jelentőségét, |
| --- | --- |

—

tekintettel a valláson vagy meggyőződésen alapuló intoleranciáról, hátrányos megkülönböztetésről és erőszakról szóló 2011. február 21-i tanácsi következtetésekre és a 2009. november 16-án elfogadott tanácsi következtetésekre, amelyekben a Tanács hangsúlyozza a vallás és a meggyőződés szabadságának stratégiai fontosságát és a vallási intolerancia elleni fellépés jelentőségét,

| — | tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 18. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 18. cikkére,

| — | tekintettel az 1966-ban elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 18. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1966-ban elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 18. cikkére,

| — | tekintettel az ENSZ 1981-ben elfogadott, a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 1981-ben elfogadott, a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel a vallás és a meggyőződés szabadságának kérdésével foglalkozó különleges ENSZ-előadó jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vallás és a meggyőződés szabadságának kérdésével foglalkozó különleges ENSZ-előadó jelentéseire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Unió több alkalommal is kifejezte a vallásszabadság, a lelkiismereti szabadság és a gondolatszabadság melletti elkötelezettségét, és hangsúlyozta, hogy a kormányok kötelessége e szabadságjogok világszerte történő biztosítása; mivel a politikai és vallási vezetők feladata minden szinten, hogy küzdjenek a szélsőségek ellen, és elősegítsék az egyének és vallási csoportok közötti kölcsönös tiszteletet; mivel az emberi jogok, a demokrácia és a polgári szabadságjogok fejlesztése jelenti azt a közös alapot, amelyre az Európai Unió a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatait építi, és amelyről az EU és a harmadik országok közötti megállapodásokban szereplő demokráciazáradék rendelkezik; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió több alkalommal is kifejezte a vallásszabadság, a lelkiismereti szabadság és a gondolatszabadság melletti elkötelezettségét, és hangsúlyozta, hogy a kormányok kötelessége e szabadságjogok világszerte történő biztosítása; mivel a politikai és vallási vezetők feladata minden szinten, hogy küzdjenek a szélsőségek ellen, és elősegítsék az egyének és vallási csoportok közötti kölcsönös tiszteletet; mivel az emberi jogok, a demokrácia és a polgári szabadságjogok fejlesztése jelenti azt a közös alapot, amelyre az Európai Unió a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatait építi, és amelyről az EU és a harmadik országok közötti megállapodásokban szereplő demokráciazáradék rendelkezik;

| B. | mivel a nemzetközi emberi jogi jogszabályoknak és különösen a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya 18. cikkének megfelelően mindenkinek joga van a lelkiismereti, a gondolat- és a vallásszabadsághoz; mivel ez a jog magában foglalja a vallás vagy a meggyőződés megváltoztatásának szabadságát, valamint a vallásnak vagy meggyőződésnek mind egyénileg, mind együttesen, mind a nyilvánosság előtt, mind a magánéletben, istentisztelet, vallásgyakorlás, oktatás és szertartások végzése útján való kifejezésre juttatását; mivel az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága szerint a lelkiismereti és vallásszabadság az összes meggyőződést védi, ideértve a teista, a nem teista és az ateista meggyőződéseket is; |
| --- | --- |

B.

mivel a nemzetközi emberi jogi jogszabályoknak és különösen a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya 18. cikkének megfelelően mindenkinek joga van a lelkiismereti, a gondolat- és a vallásszabadsághoz; mivel ez a jog magában foglalja a vallás vagy a meggyőződés megváltoztatásának szabadságát, valamint a vallásnak vagy meggyőződésnek mind egyénileg, mind együttesen, mind a nyilvánosság előtt, mind a magánéletben, istentisztelet, vallásgyakorlás, oktatás és szertartások végzése útján való kifejezésre juttatását; mivel az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága szerint a lelkiismereti és vallásszabadság az összes meggyőződést védi, ideértve a teista, a nem teista és az ateista meggyőződéseket is;

| C. | mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságának számos határozata sürget „minden államot, hogy nemzeti jogi kereteiken belül, a nemzetközi emberi jogi eszközöknek megfelelően tegyenek meg minden megfelelő intézkedést a vallási türelmetlenség által motivált gyűlölet, hátrányos megkülönböztetés, intolerancia, erőszakos cselekmények – köztük a vallási helyek ellen elkövetett támadások –, megfélemlítés és kényszerítés leküzdésére, és segítsék elő a megértést, a toleranciát és a tiszteletet a vallás és meggyőződés szabadságával kapcsolatos ügyekben”; |
| --- | --- |

C.

mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságának számos határozata sürget „minden államot, hogy nemzeti jogi kereteiken belül, a nemzetközi emberi jogi eszközöknek megfelelően tegyenek meg minden megfelelő intézkedést a vallási türelmetlenség által motivált gyűlölet, hátrányos megkülönböztetés, intolerancia, erőszakos cselekmények – köztük a vallási helyek ellen elkövetett támadások –, megfélemlítés és kényszerítés leküzdésére, és segítsék elő a megértést, a toleranciát és a tiszteletet a vallás és meggyőződés szabadságával kapcsolatos ügyekben”;

| D. | mivel különböző jelentések szerint – különösen Pakisztánban, az arab tavasz országaiban és Afrika egyes részein – egyre erősödik a különböző vallású vagy meggyőződésű egyénekkel és csoportokkal szembeni kormányzati elnyomás és társadalmi ellenségesség; mivel bizonyos esetekben a keresztény közösségek olyan helyzetben vannak, amely veszélyezteti fennmaradásukat, és eltűnésük az adott ország vallási öröksége egy fontos részének elvesztéséhez vezetne; |
| --- | --- |

D.

mivel különböző jelentések szerint – különösen Pakisztánban, az arab tavasz országaiban és Afrika egyes részein – egyre erősödik a különböző vallású vagy meggyőződésű egyénekkel és csoportokkal szembeni kormányzati elnyomás és társadalmi ellenségesség; mivel bizonyos esetekben a keresztény közösségek olyan helyzetben vannak, amely veszélyezteti fennmaradásukat, és eltűnésük az adott ország vallási öröksége egy fontos részének elvesztéséhez vezetne;

Malula, Szíria

| E. | mivel 2013. szeptember 4-én az al-Kaidával kapcsolatban álló Dzsabhat an-Nuszra (Győzelmi Front) csoport fegyveresei támadást indítottak a szíriai Malula városa ellen; |
| --- | --- |

E.

mivel 2013. szeptember 4-én az al-Kaidával kapcsolatban álló Dzsabhat an-Nuszra (Győzelmi Front) csoport fegyveresei támadást indítottak a szíriai Malula városa ellen;

| F. | mivel Malula a szíriai kereszténység egyik szimbóluma és különféle vallási közösségek otthona, akik évszázadokon át békében éltek egymás mellett; mivel minden év szeptemberében különböző vallásokhoz tartozó szíriaiak vettek részt ebben a városban a Kereszt Napja alkalmából tartott fesztiválon; mivel Malula egyike az ország azon három városának, illetve településének, ahol a helyi lakosság máig is beszéli az arámi nyelvet; |
| --- | --- |

F.

mivel Malula a szíriai kereszténység egyik szimbóluma és különféle vallási közösségek otthona, akik évszázadokon át békében éltek egymás mellett; mivel minden év szeptemberében különböző vallásokhoz tartozó szíriaiak vettek részt ebben a városban a Kereszt Napja alkalmából tartott fesztiválon; mivel Malula egyike az ország azon három városának, illetve településének, ahol a helyi lakosság máig is beszéli az arámi nyelvet;

| G. | mivel az erőszakos szíriai válság kezdete óta a malulai erőszakos összecsapások az első olyan támadások, amelyek kifejezetten egy jelentős keresztény közösség ellen irányulnak; mivel az összecsapásokban legalább négy embert (Mikáel Szaalabot, Antoine Szaalabot, Sarkísz Zákemet és Zaki Dzsabrát) megöltek, másokat pedig (Sádi Szaalabot, Dzsihád Szaalabot, Músza Sanníszt, Gasszán Sanníszt, Daúd Milánehet és Átif Kallúmehet) elraboltak, és többen eltűntek; mivel a harcok kezdete óta a város 5 000 lakosának nagy része a szomszédos falvakba vagy Damaszkuszba menekült; mivel a malulai történések bizonyítékai annak, hogy a szíriai konfliktus egyre inkább vallási csoportok közötti konfliktussá válik; |
| --- | --- |

G.

mivel az erőszakos szíriai válság kezdete óta a malulai erőszakos összecsapások az első olyan támadások, amelyek kifejezetten egy jelentős keresztény közösség ellen irányulnak; mivel az összecsapásokban legalább négy embert (Mikáel Szaalabot, Antoine Szaalabot, Sarkísz Zákemet és Zaki Dzsabrát) megöltek, másokat pedig (Sádi Szaalabot, Dzsihád Szaalabot, Músza Sanníszt, Gasszán Sanníszt, Daúd Milánehet és Átif Kallúmehet) elraboltak, és többen eltűntek; mivel a harcok kezdete óta a város 5 000 lakosának nagy része a szomszédos falvakba vagy Damaszkuszba menekült; mivel a malulai történések bizonyítékai annak, hogy a szíriai konfliktus egyre inkább vallási csoportok közötti konfliktussá válik;

| H. | mivel a Szent Tekla (Mar Takla) kolostor hagyományosan egyaránt otthont ad keresztény és muszlim vallású apácáknak és árváknak; mivel az intenzív harcok ellenére mintegy 40 apáca és árva Malulában maradt és a kolostor foglya lett, víz és egyéb javak híján egyre romló körülmények között; |
| --- | --- |

H.

mivel a Szent Tekla (Mar Takla) kolostor hagyományosan egyaránt otthont ad keresztény és muszlim vallású apácáknak és árváknak; mivel az intenzív harcok ellenére mintegy 40 apáca és árva Malulában maradt és a kolostor foglya lett, víz és egyéb javak híján egyre romló körülmények között;

Pesavár, Pakisztán

| I. | mivel 2013. szeptember 22-én legalább 82 ember vesztette életét és több mint 120-an megsebesültek, amikor kettős öngyilkos bombamerényletet követtek el Pesavár Kohati Gate nevű elővárosában a Mindenszentek templom ellen; |
| --- | --- |

I.

mivel 2013. szeptember 22-én legalább 82 ember vesztette életét és több mint 120-an megsebesültek, amikor kettős öngyilkos bombamerényletet követtek el Pesavár Kohati Gate nevű elővárosában a Mindenszentek templom ellen;

| J. | mivel a támadásért a pakisztáni Tehrík-e-Tálibánnak kapcsolatokat ápoló Dzsundulláh iszlamista csoport vállalta magára a felelősséget, kijelentve, hogy folytatni fogja a keresztények és a nem muszlim vallásúak elleni támadásokat, mert ők az iszlám ellenségei, és hogy addig nem fog megállni, amíg meg nem szűnnek az Egyesült Államok által indított dróntámadások; mivel a pakisztáni Tehrík-e-Tálibán tagadta, hogy köze lett volna a robbantáshoz, és hogy kapcsolatban állna a Dzsundulláhhal; |
| --- | --- |

J.

mivel a támadásért a pakisztáni Tehrík-e-Tálibánnak kapcsolatokat ápoló Dzsundulláh iszlamista csoport vállalta magára a felelősséget, kijelentve, hogy folytatni fogja a keresztények és a nem muszlim vallásúak elleni támadásokat, mert ők az iszlám ellenségei, és hogy addig nem fog megállni, amíg meg nem szűnnek az Egyesült Államok által indított dróntámadások; mivel a pakisztáni Tehrík-e-Tálibán tagadta, hogy köze lett volna a robbantáshoz, és hogy kapcsolatban állna a Dzsundulláhhal;

| K. | mivel Navaz Sarif pakisztáni miniszterelnök elítélte a támadást, rámutatva, hogy az ártatlanok célbavétele ellentétes az iszlám tanításaival; |
| --- | --- |

K.

mivel Navaz Sarif pakisztáni miniszterelnök elítélte a támadást, rámutatva, hogy az ártatlanok célbavétele ellentétes az iszlám tanításaival;

| L. | mivel a Pakisztáni Iszlám Köztársaság lakosságának mintegy 1,6 %-át kitevő keresztények előítéletek és időnként csoportosan elkövetett erőszakos zaklatás áldozatai; |
| --- | --- |

L.

mivel a Pakisztáni Iszlám Köztársaság lakosságának mintegy 1,6 %-át kitevő keresztények előítéletek és időnként csoportosan elkövetett erőszakos zaklatás áldozatai;

| M. | mivel a pakisztáni keresztények nagy része nyomorúságos körülmények között él, gyakran az istenkáromlás gyanújától rettegve, amely nyilvános erőszakot válthat ki; |
| --- | --- |

M.

mivel a pakisztáni keresztények nagy része nyomorúságos körülmények között él, gyakran az istenkáromlás gyanújától rettegve, amely nyilvános erőszakot válthat ki;

| N. | mivel 2013. március 9-én Lahore-ban muszlimok istenkáromlás gyanúja nyomán több mint 150 keresztények lakta házat és két templomot felgyújtottak; |
| --- | --- |

N.

mivel 2013. március 9-én Lahore-ban muszlimok istenkáromlás gyanúja nyomán több mint 150 keresztények lakta házat és két templomot felgyújtottak;

| O. | mivel Pakisztán istenkáromlásra vonatkozó jogszabályai veszélyessé teszik a vallási kisebbségek számára a szabadon önkifejezést, illetve a vallási tevékenységekben való nyílt részvételt; |
| --- | --- |

O.

mivel Pakisztán istenkáromlásra vonatkozó jogszabályai veszélyessé teszik a vallási kisebbségek számára a szabadon önkifejezést, illetve a vallási tevékenységekben való nyílt részvételt;

Szaíd Ábedíni lelkipásztor esete, Irán

| P. | mivel Szaíd Ábedínit, egy 2012. szeptember 26. óta fogva tartott iráni-amerikai lelkipásztort 2013. január 27-én egy iráni forradalmi bíróság nyolc év börtönre ítélt azzal a váddal, hogy keresztény templomok hálózatának magánházaknál való kialakításával megsértette a nemzetbiztonságot; mivel a jelentések szerint Szaíd Ábedíni a börtönben fizikai és pszichikai erőszak áldozata; |
| --- | --- |

P.

mivel Szaíd Ábedínit, egy 2012. szeptember 26. óta fogva tartott iráni-amerikai lelkipásztort 2013. január 27-én egy iráni forradalmi bíróság nyolc év börtönre ítélt azzal a váddal, hogy keresztény templomok hálózatának magánházaknál való kialakításával megsértette a nemzetbiztonságot; mivel a jelentések szerint Szaíd Ábedíni a börtönben fizikai és pszichikai erőszak áldozata;

| Q. | mivel az Iráni Iszlám Köztársaság emberi jogi helyzetével foglalkozó különleges ENSZ-előadó kijelentése szerint a keresztényeknek nem szabadna szankciókkal szembesülniük hitük kinyilvánításáért és gyakorlásáért, és ezért továbbra is aggódik amiatt, hogy a jelentések szerint keresztényeket tartóztatnak le és állítanak bíróság elé homályosan megfogalmazott nemzetbiztonsági bűncselekmények vádjával, vallásuk gyakorlása miatt; |
| --- | --- |

Q.

mivel az Iráni Iszlám Köztársaság emberi jogi helyzetével foglalkozó különleges ENSZ-előadó kijelentése szerint a keresztényeknek nem szabadna szankciókkal szembesülniük hitük kinyilvánításáért és gyakorlásáért, és ezért továbbra is aggódik amiatt, hogy a jelentések szerint keresztényeket tartóztatnak le és állítanak bíróság elé homályosan megfogalmazott nemzetbiztonsági bűncselekmények vádjával, vallásuk gyakorlása miatt;

| 1. | határozottan elítéli a keresztények ellen nemrégiben elkövetett támadásokat, és együttérzését fejezi ki az áldozatok családjainak; ismételten mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy megsokszorozódtak a keresztény közösségekkel szembeni vallási türelmetlenség, elnyomás és erőszak megnyilvánulásai, különösen Afrika, Ázsia és a Közel-Kelet országaiban; felszólítja az érintett kormányokat annak biztosítására, hogy állítsák bíróság elé és vonják megfelelő büntetőeljárás alá e bűncselekmények elkövetőit és a támadásokért, valamint a keresztények és más vallási kisebbségek tagjai ellen elkövetett egyéb erőszakos cselekményekért felelős valamennyi személyt; |
| --- | --- |

1.

határozottan elítéli a keresztények ellen nemrégiben elkövetett támadásokat, és együttérzését fejezi ki az áldozatok családjainak; ismételten mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy megsokszorozódtak a keresztény közösségekkel szembeni vallási türelmetlenség, elnyomás és erőszak megnyilvánulásai, különösen Afrika, Ázsia és a Közel-Kelet országaiban; felszólítja az érintett kormányokat annak biztosítására, hogy állítsák bíróság elé és vonják megfelelő büntetőeljárás alá e bűncselekmények elkövetőit és a támadásokért, valamint a keresztények és más vallási kisebbségek tagjai ellen elkövetett egyéb erőszakos cselekményekért felelős valamennyi személyt;

| 2. | mélységesen elítéli a valláson vagy meggyőződésen alapuló hátrányos megkülönböztetés és intolerancia minden formáját, valamint a vallási közösségek ellen elkövetett összes erőszakos cselekményt; ismételten hangsúlyozza, hogy a gondolat és a lelkiismeret szabadságához és a vallásszabadsághoz való jog alapvető emberi jog; |
| --- | --- |

2.

mélységesen elítéli a valláson vagy meggyőződésen alapuló hátrányos megkülönböztetés és intolerancia minden formáját, valamint a vallási közösségek ellen elkövetett összes erőszakos cselekményt; ismételten hangsúlyozza, hogy a gondolat és a lelkiismeret szabadságához és a vallásszabadsághoz való jog alapvető emberi jog;

| 3. | ismételten hangot ad azzal kapcsolatos aggodalmának, hogy az utóbbi években megindult a keresztények tömeges elvándorlása különböző, főként közel-keleti országokból; |
| --- | --- |

3.

ismételten hangot ad azzal kapcsolatos aggodalmának, hogy az utóbbi években megindult a keresztények tömeges elvándorlása különböző, főként közel-keleti országokból;

Malula, Szíria

| 4. | aggasztónak találja a keresztények jelenlegi helyzetét Szíriában; elítéli a Dzsabhat an-Nuszra (Győzelmi Front) és a vele szövetséges fegyveresek által Malulában és a környező területeken elkövetett cselekményeket; megjegyzi, hogy a keresztények és a muszlimok ez idáig békésen éltek egymás mellett ebben a faluban még a mostani konfliktus ideje alatt is, és egyetértettek abban, hogy a településnek továbbra is békében kell élnie; elismeri, hogy a Malula elleni támadás a szíriai polgárháborúnak csak az egyik vetülete; |
| --- | --- |

4.

aggasztónak találja a keresztények jelenlegi helyzetét Szíriában; elítéli a Dzsabhat an-Nuszra (Győzelmi Front) és a vele szövetséges fegyveresek által Malulában és a környező területeken elkövetett cselekményeket; megjegyzi, hogy a keresztények és a muszlimok ez idáig békésen éltek egymás mellett ebben a faluban még a mostani konfliktus ideje alatt is, és egyetértettek abban, hogy a településnek továbbra is békében kell élnie; elismeri, hogy a Malula elleni támadás a szíriai polgárháborúnak csak az egyik vetülete;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a malulai kolostorokat meg kell védeni az emberi életek, a vallási tevékenységek és az építészeti kincsek megóvása, valamint annak érdekében, hogy keresztények és muszlimok békésen élhessenek egymás mellett; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a malulai kolostorokat meg kell védeni az emberi életek, a vallási tevékenységek és az építészeti kincsek megóvása, valamint annak érdekében, hogy keresztények és muszlimok békésen élhessenek egymás mellett;

| 6. | sürgeti azonnali támogatás és humanitárius segítségnyújtás biztosítását a Szent Tekla (Mar Takla) kolostorban rekedt apácák és árvák számára; sürgeti a konfliktusban részt vevő valamennyi felet, hogy biztosítsák, hogy a humanitárius csoportok eljuthassanak a kolostorhoz; |
| --- | --- |

6.

sürgeti azonnali támogatás és humanitárius segítségnyújtás biztosítását a Szent Tekla (Mar Takla) kolostorban rekedt apácák és árvák számára; sürgeti a konfliktusban részt vevő valamennyi felet, hogy biztosítsák, hogy a humanitárius csoportok eljuthassanak a kolostorhoz;

| 7. | aggasztónak tartja e támadások következményeit és a keresztény közösséget fenyegető lehetséges kockázatokat; tudatában van annak, hogy a keresztények és más közösségek kereszttűzbe kerültek és kénytelenek állást foglalni egy olyan háborúban, amely egyre inkább különböző vallási csoportok között zajlik; |
| --- | --- |

7.

aggasztónak tartja e támadások következményeit és a keresztény közösséget fenyegető lehetséges kockázatokat; tudatában van annak, hogy a keresztények és más közösségek kereszttűzbe kerültek és kénytelenek állást foglalni egy olyan háborúban, amely egyre inkább különböző vallási csoportok között zajlik;

| 8. | hangsúlyozza, hogy minden szereplőnek kötelessége megvédeni a Szíriában élő kisebbségeket, beleértve a síitákat, alavitákat, kurdokat, drúzokat és keresztényeket; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy minden szereplőnek kötelessége megvédeni a Szíriában élő kisebbségeket, beleértve a síitákat, alavitákat, kurdokat, drúzokat és keresztényeket;

Pesavár, Pakisztán

| 9. | határozottan elítéli a pesavári Mindenszentek templom elleni támadást és a többi közelmúltbeli terrorista támadást; |
| --- | --- |

9.

határozottan elítéli a pesavári Mindenszentek templom elleni támadást és a többi közelmúltbeli terrorista támadást;

| 10. | üdvözli, hogy a politikai szereplők és a pakisztáni civil társadalom különböző rétegei széles körben elítélik a támadásokat; |
| --- | --- |

10.

üdvözli, hogy a politikai szereplők és a pakisztáni civil társadalom különböző rétegei széles körben elítélik a támadásokat;

| 11. | sürgeti a pakisztáni kormányt, hogy tegyen meg minden tőle telhetőt annak érdekében, hogy törvény elé állítsák a pesavári Mindenszentek templom elleni támadás elkövetőit; határozottabb fellépést sürget valamennyi pakisztáni polgár védelmének biztosítása érdekében, függetlenül vallásuktól vagy meggyőződésüktől, valamint azért, hogy törvény elé állítsanak a terrorcselekmények elkövetéséért vagy azokra való uszításért felelős valamennyi csoportot és egyént; |
| --- | --- |

11.

sürgeti a pakisztáni kormányt, hogy tegyen meg minden tőle telhetőt annak érdekében, hogy törvény elé állítsák a pesavári Mindenszentek templom elleni támadás elkövetőit; határozottabb fellépést sürget valamennyi pakisztáni polgár védelmének biztosítása érdekében, függetlenül vallásuktól vagy meggyőződésüktől, valamint azért, hogy törvény elé állítsanak a terrorcselekmények elkövetéséért vagy azokra való uszításért felelős valamennyi csoportot és egyént;

| 12. | sürgeti a pakisztáni kormányt, hogy tegyen lépéseket a vallási indíttatású csoportos erőszak áldozatainak védelmére, a társadalmi szereplők által elkövetett vallási alapú erőszakos cselekmények aktív kezelésére, a vallási türelmetlenség, az erőszakos cselekmények és a megfélemlítés leküzdésére, valamint a büntetlenség látszata elleni fellépésre; |
| --- | --- |

12.

sürgeti a pakisztáni kormányt, hogy tegyen lépéseket a vallási indíttatású csoportos erőszak áldozatainak védelmére, a társadalmi szereplők által elkövetett vallási alapú erőszakos cselekmények aktív kezelésére, a vallási türelmetlenség, az erőszakos cselekmények és a megfélemlítés leküzdésére, valamint a büntetlenség látszata elleni fellépésre;

| 13. | igen aggasztónak tartja a pakisztáni keresztényeket fenyegető egyre fokozódó veszélyt tekintettel az ezzel a kisebbséggel szembeni támadások közelmúltbeli fokozódására, például több száz keresztény márciusban történt, iszlám fanatikusok általi üldöztetésére Lahore-ban az iszlám elleni állítólagosan elkövetett istenkáromlás miatt; |
| --- | --- |

13.

igen aggasztónak tartja a pakisztáni keresztényeket fenyegető egyre fokozódó veszélyt tekintettel az ezzel a kisebbséggel szembeni támadások közelmúltbeli fokozódására, például több száz keresztény márciusban történt, iszlám fanatikusok általi üldöztetésére Lahore-ban az iszlám elleni állítólagosan elkövetett istenkáromlás miatt;

| 14. | súlyosan aggasztónak tartja a Pakisztánban élő vallási kisebbségek általános helyzetét, különös tekintettel a keresztény egyházakra, amelyek fenyegetéseket kaptak a táliboktól és egyéb szélsőséges csoportoktól; |
| --- | --- |

14.

súlyosan aggasztónak tartja a Pakisztánban élő vallási kisebbségek általános helyzetét, különös tekintettel a keresztény egyházakra, amelyek fenyegetéseket kaptak a táliboktól és egyéb szélsőséges csoportoktól;

| 15. | mélységesen aggasztónak tartja, hogy az istenkáromlással kapcsolatos vitatott törvényekkel könnyen vissza lehet élni, ami érinti Pakisztán összes polgárát, bármely valláshoz tartozzanak is; különösen aggasztónak találja, hogy az istenkáromlással kapcsolatos törvényeket, amelyeket Sahbaz Bhatti volt miniszter és Szalman Taszír korábbi kormányzó is nyíltan elleneztek, jelenleg a Pakisztánban élő keresztények ellen használják fel; |
| --- | --- |

15.

mélységesen aggasztónak tartja, hogy az istenkáromlással kapcsolatos vitatott törvényekkel könnyen vissza lehet élni, ami érinti Pakisztán összes polgárát, bármely valláshoz tartozzanak is; különösen aggasztónak találja, hogy az istenkáromlással kapcsolatos törvényeket, amelyeket Sahbaz Bhatti volt miniszter és Szalman Taszír korábbi kormányzó is nyíltan elleneztek, jelenleg a Pakisztánban élő keresztények ellen használják fel;

| 16. | sürgeti a pakisztáni kormányt, hogy alaposan vizsgálja felül az istenkáromlással kapcsolatos törvényeket és jelenlegi alkalmazásukat, különösen a büntető törvénykönyv 295 B. és C. szakaszait, amelyek az istenkáromlás állítólagos bűntettében bűnösnek találtakra kötelezően kiszabandó életfogytig tartó szabadságvesztést (295 B. és C.) vagy akár halálbüntetést (295 C.) írnak elő; |
| --- | --- |

16.

sürgeti a pakisztáni kormányt, hogy alaposan vizsgálja felül az istenkáromlással kapcsolatos törvényeket és jelenlegi alkalmazásukat, különösen a büntető törvénykönyv 295 B. és C. szakaszait, amelyek az istenkáromlás állítólagos bűntettében bűnösnek találtakra kötelezően kiszabandó életfogytig tartó szabadságvesztést (295 B. és C.) vagy akár halálbüntetést (295 C.) írnak elő;

| 17. | emlékeztet rá, hogy a pakisztáni alkotmány garantálja a vallásszabadságot és a kisebbségi jogokat; sürgeti valamennyi pakisztánit, hogy együttes munkával segítsék elő és biztosítsák a toleranciát és a kölcsönös megértést; |
| --- | --- |

17.

emlékeztet rá, hogy a pakisztáni alkotmány garantálja a vallásszabadságot és a kisebbségi jogokat; sürgeti valamennyi pakisztánit, hogy együttes munkával segítsék elő és biztosítsák a toleranciát és a kölcsönös megértést;

| 18. | üdvözli a vallási kisebbségek érdekében Pakisztán kormánya által 2008 novemberében hozott intézkedéseket, például azt, hogy 5 %-os kvótát állított fel a kisebbségek számára a szövetségi közigazgatásban, elismerte a nem muszlim munkaszüneti napokat, valamint bevezette a nemzeti kisebbségek napját; |
| --- | --- |

18.

üdvözli a vallási kisebbségek érdekében Pakisztán kormánya által 2008 novemberében hozott intézkedéseket, például azt, hogy 5 %-os kvótát állított fel a kisebbségek számára a szövetségi közigazgatásban, elismerte a nem muszlim munkaszüneti napokat, valamint bevezette a nemzeti kisebbségek napját;

Szaíd Ábedíni lelkipásztor esete, Irán

| 19. | igen aggasztónak tartja Szaíd Ábedíni lelkipásztor sorsát, akit több mint egy éve tartanak fogva és nyolc év börtönre ítéltek Iránban vallási meggyőződésével kapcsolatos vádak miatt; |
| --- | --- |

19.

igen aggasztónak tartja Szaíd Ábedíni lelkipásztor sorsát, akit több mint egy éve tartanak fogva és nyolc év börtönre ítéltek Iránban vallási meggyőződésével kapcsolatos vádak miatt;

| 20. | sürgeti az iráni kormányt, hogy mentse fel és haladéktalanul bocsássa szabadon Szaíd Ábedínit és a vallásuk miatt fogva tartott vagy megvádolt valamennyi más személyt; |
| --- | --- |

20.

sürgeti az iráni kormányt, hogy mentse fel és haladéktalanul bocsássa szabadon Szaíd Ábedínit és a vallásuk miatt fogva tartott vagy megvádolt valamennyi más személyt;

| 21. | ismételten felszólítja Iránt, hogy tegyen lépéseket a lelkiismereti és vallásszabadság teljes tiszteletben tartásának biztosítására, többek között annak szavatolása révén, hogy a jogszabályok és a gyakorlatok teljes mértékben megfeleljenek a Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya 18. cikkének; rámutat arra, hogy ehhez az is szükséges, hogy mindenkinek feltételek nélkül és teljes mértékben joga legyen saját választása szerint más vallásra áttérni; |
| --- | --- |

21.

ismételten felszólítja Iránt, hogy tegyen lépéseket a lelkiismereti és vallásszabadság teljes tiszteletben tartásának biztosítására, többek között annak szavatolása révén, hogy a jogszabályok és a gyakorlatok teljes mértékben megfeleljenek a Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya 18. cikkének; rámutat arra, hogy ehhez az is szükséges, hogy mindenkinek feltételek nélkül és teljes mértékben joga legyen saját választása szerint más vallásra áttérni;

| 22. | üdvözli Haszan Róháni új iráni elnök mérsékletre és vallási toleranciára intő szavait; úgy véli, hogy az Uniónak emberi jogi párbeszédet kellene kezdenie Iránnal; |
| --- | --- |

22.

üdvözli Haszan Róháni új iráni elnök mérsékletre és vallási toleranciára intő szavait; úgy véli, hogy az Uniónak emberi jogi párbeszédet kellene kezdenie Iránnal;

| 23. | ismételten kéri a Tanácsot, a Bizottságot és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét/az Európai Bizottság alelnökét, hogy a harmadik országokkal kötött megállapodásokban, a velük folytatott együttműködés során és az emberi jogi jelentésekben fordítsanak fokozott figyelmet a vallás és a meggyőződés szabadságának és a vallási közösségek – köztük a keresztények – helyzetének kérdésére; |
| --- | --- |

23.

ismételten kéri a Tanácsot, a Bizottságot és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét/az Európai Bizottság alelnökét, hogy a harmadik országokkal kötött megállapodásokban, a velük folytatott együttműködés során és az emberi jogi jelentésekben fordítsanak fokozott figyelmet a vallás és a meggyőződés szabadságának és a vallási közösségek – köztük a keresztények – helyzetének kérdésére;

| 24. | üdvözli, hogy 2013. június 24-én a Tanács elfogadta a vallás és a meggyőződés szabadságának előmozdításáról és védelméről szóló uniós iránymutatásokat; sürgeti a Bizottságot, az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre ezen iránymutatásokat és teljes mértékben használják ki az ezekben foglalt eszközöket és javaslatokat; |
| --- | --- |

24.

üdvözli, hogy 2013. június 24-én a Tanács elfogadta a vallás és a meggyőződés szabadságának előmozdításáról és védelméről szóló uniós iránymutatásokat; sürgeti a Bizottságot, az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre ezen iránymutatásokat és teljes mértékben használják ki az ezekben foglalt eszközöket és javaslatokat;

| 25. | támogat minden olyan kezdeményezést, amely a közösségek közötti párbeszédet és kölcsönös tiszteletet segíti elő; minden vallási hatóságot arra hív fel, hogy támogassák a toleranciát, és tegyenek kezdeményezéseket a gyűlölet és a szélsőséges és erőszakos radikalizálódás ellen; |
| --- | --- |

25.

támogat minden olyan kezdeményezést, amely a közösségek közötti párbeszédet és kölcsönös tiszteletet segíti elő; minden vallási hatóságot arra hív fel, hogy támogassák a toleranciát, és tegyenek kezdeményezéseket a gyűlölet és a szélsőséges és erőszakos radikalizálódás ellen;

o

o o

| 26. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az EU emberi jogi különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, a nemek kérdésével foglalkozó ENSZ-szervnek (UN Women), Szíria kormányának, a szíriai nemzetgyűlésnek, Pakisztán kormányának és parlamentjének, valamint Irán kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

26.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az EU emberi jogi különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, a nemek kérdésével foglalkozó ENSZ-szervnek (UN Women), Szíria kormányának, a szíriai nemzetgyűlésnek, Pakisztán kormányának és parlamentjének, valamint Irán kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL C 282. E, 2008.11.6., 474. o.

(2)  HL C 305. E, 2010.11.11., 7. o.

(3)  HL C 81. E, 2011.3.15., 143. o.

(4)  HL C 161. E, 2011.5.31., 147. o.

(5)  HL C 99. E, 2012.4.3., 115. o.

(6)  HL C 136. E, 2012.5.11., 53. o.

(7)  HL C 131. E, 2013.5.8., 108. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0503.

(9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0279.

---

| 19.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/87 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/87

---

P7_TA(2013)0423

Összecsapások Szudánban és az azt követő sajtócenzúra

Az Európai Parlament 2013. október 10-i állásfoglalása a szudáni összecsapásokról és az azokat követő sajtócenzúráról (2013/2873(RSP))

(2016/C 181/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Szudánról és Dél-Szudánról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szudánról és Dél-Szudánról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének szóvivője által a jelenlegi szudáni tüntetések erőszakos cselekményeiről tett 2013. szeptember 30-i nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének szóvivője által a jelenlegi szudáni tüntetések erőszakos cselekményeiről tett 2013. szeptember 30-i nyilatkozatra,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosságának szóvivője által tett 2013. szeptember 27-i nyilatkozatra, amelyben önmérsékletre szólít fel az üzemanyag-támogatások megszüntetése kapcsán kialakult szudáni tüntetések halálos áldozatainak egyre növekvő száma fényében, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosságának szóvivője által tett 2013. szeptember 27-i nyilatkozatra, amelyben önmérsékletre szólít fel az üzemanyag-támogatások megszüntetése kapcsán kialakult szudáni tüntetések halálos áldozatainak egyre növekvő száma fényében,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának független szakértője által a szudáni emberi jogi helyzetről készített 2013. szeptember 18-i jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának független szakértője által a szudáni emberi jogi helyzetről készített 2013. szeptember 18-i jelentésre,

| — | tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének szóvivője által a szudáni és a dél-szudáni elnök kartúmi (Szudán) csúcstalálkozójáról tett 2013. szeptember 6-i nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének szóvivője által a szudáni és a dél-szudáni elnök kartúmi (Szudán) csúcstalálkozójáról tett 2013. szeptember 6-i nyilatkozatra,

| — | tekintettel a szudáni kormány, az Afrikai Unió és az ENSZ háromoldalú koordinációs mechanizmusának 2013. szeptember 28-i, az UNAMID-ról szóló találkozójának kimenetelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szudáni kormány, az Afrikai Unió és az ENSZ háromoldalú koordinációs mechanizmusának 2013. szeptember 28-i, az UNAMID-ról szóló találkozójának kimenetelére,

| — | tekintettel az Afrikai Unió Béke- és Biztonsági Tanácsa által 2012. április 24-én kiadott közleményben felvázolt, Szudánra és Dél-Szudánra vonatkozó ütemtervre, amelyet az Unió teljes mértékben támogat, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió Béke- és Biztonsági Tanácsa által 2012. április 24-én kiadott közleményben felvázolt, Szudánra és Dél-Szudánra vonatkozó ütemtervre, amelyet az Unió teljes mértékben támogat,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára (1948), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára (1948),

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (1966), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (1966),

| — | tekintettel az erőszak és a lőfegyverek bűnüldöző szervek általi használatáról szóló ENSZ-alapelvekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az erőszak és a lőfegyverek bűnüldöző szervek általi használatáról szóló ENSZ-alapelvekre,

| — | tekintettel a nemzetbiztonságról, a véleménynyilvánítás és az információ szabadságáról szóló 1996-os johannesburgi elvekre (E/CN.4/1996/39 ENSZ dokumentum) |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetbiztonságról, a véleménynyilvánítás és az információ szabadságáról szóló 1996-os johannesburgi elvekre (E/CN.4/1996/39 ENSZ dokumentum)

| — | tekintettel a 2005. évi átfogó szudáni békemegállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2005. évi átfogó szudáni békemegállapodásra,

| — | tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára,

| — | tekintettel a Cotonouban (Benin), 2000. június 23-án aláírt, majd 2005-ben és 2010-ben felülvizsgált, egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cotonouban (Benin), 2000. június 23-án aláírt, majd 2005-ben és 2010-ben felülvizsgált, egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodásra,

| — | tekintettel az uniós külpolitika digitális szabadságra vonatkozó stratégiájáról szóló, 2012. december 11-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós külpolitika digitális szabadságra vonatkozó stratégiájáról szóló, 2012. december 11-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel „A sajtó és a média szabadsága a világban” című, 2013. június 13-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A sajtó és a média szabadsága a világban” című, 2013. június 13-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Szudánban egyre súlyosabb tüntetések zajlanak, és az ország politikai helyzete igen ingatag; |
| --- | --- |

A.

mivel Szudánban egyre súlyosabb tüntetések zajlanak, és az ország politikai helyzete igen ingatag;

| B. | mivel 2013. szeptember 23-án Szudánban számos helyen demonstrációk és tüntetések törtek ki azt követően, hogy Omár al-Basír elnök bejelentette, a gazdaság reformja érdekében csökkentik az üzemanyag-támogatásokat, és emiatt jelentős mértékben, mintegy 75 %-kal nő a benzin és a gázolaj ára; |
| --- | --- |

B.

mivel 2013. szeptember 23-án Szudánban számos helyen demonstrációk és tüntetések törtek ki azt követően, hogy Omár al-Basír elnök bejelentette, a gazdaság reformja érdekében csökkentik az üzemanyag-támogatásokat, és emiatt jelentős mértékben, mintegy 75 %-kal nő a benzin és a gázolaj ára;

| C. | mivel tiltakozásként tüntetők ezrei vonultak az utcákra a szudáni városokban, többek között Vád-Medaniban, Kartúmban, Omdurmánban, Port Szudánban, Atbarában, El-Gedárefben, Niálában, Kósztiban és Szinnárban, mivel a kormány által bevezetett megszorító intézkedések és az üzemanyagárak megkétszereződése a legszegényebbeket érintették a legsúlyosabban; |
| --- | --- |

C.

mivel tiltakozásként tüntetők ezrei vonultak az utcákra a szudáni városokban, többek között Vád-Medaniban, Kartúmban, Omdurmánban, Port Szudánban, Atbarában, El-Gedárefben, Niálában, Kósztiban és Szinnárban, mivel a kormány által bevezetett megszorító intézkedések és az üzemanyagárak megkétszereződése a legszegényebbeket érintették a legsúlyosabban;

| D. | mivel Szudánban továbbra is nagyon nehéz a gazdasági helyzet, mivel két évvel ezelőtt Dél-Szudán elnyerte függetlenségét és ezáltal Szudán elvesztette az egykori egységes ország nyersolaj-termelésének mintegy 75 %-át, és azóta nő az infláció, gyengül a nemzeti valuta és nem áll rendelkezésre elegendő dollár az import fedezésére |
| --- | --- |

D.

mivel Szudánban továbbra is nagyon nehéz a gazdasági helyzet, mivel két évvel ezelőtt Dél-Szudán elnyerte függetlenségét és ezáltal Szudán elvesztette az egykori egységes ország nyersolaj-termelésének mintegy 75 %-át, és azóta nő az infláció, gyengül a nemzeti valuta és nem áll rendelkezésre elegendő dollár az import fedezésére

| E. | mivel Szudán és Dél-Szudán között nem jött létre átmeneti gazdasági megállapodás többek között az nyersolaj-felhasználás kérdésében sem, és ezt a helyzetet mindkét fél arra használta fel, hogy fenyegessék egymást, ezáltal jelentős mértékben hozzájárulva a jelenlegi válság kialakulásához; mivel a rendezetlen kérdések egyike a két szomszédos ország közötti bizalomhiány az államadósság megosztása kapcsán és annak tekintetében, hogy a tengerparttal nem rendelkező déli résznek mennyit kellene fizetnie a Szudánon keresztül történő olajszállításért; |
| --- | --- |

E.

mivel Szudán és Dél-Szudán között nem jött létre átmeneti gazdasági megállapodás többek között az nyersolaj-felhasználás kérdésében sem, és ezt a helyzetet mindkét fél arra használta fel, hogy fenyegessék egymást, ezáltal jelentős mértékben hozzájárulva a jelenlegi válság kialakulásához; mivel a rendezetlen kérdések egyike a két szomszédos ország közötti bizalomhiány az államadósság megosztása kapcsán és annak tekintetében, hogy a tengerparttal nem rendelkező déli résznek mennyit kellene fizetnie a Szudánon keresztül történő olajszállításért;

| F. | mivel jelentések szerint legalább 800 aktivistát, köztük az ellenzéki pártok tagjait és újságírókat tartóztattak le a folyamatos tüntetések során, továbbá mintegy 100 embert megöltek a biztonsági erők, ami miatt az ENSZ Emberi Jogi Főbiztossága a legszigorúbb önmérsékletre szólította fel a bűnüldöző szervek tagjait; mivel a jelentések szerint a meggyilkoltak többsége 15 és 25 év közötti fiatal, de a biztonsági erők 10 és 12 év közötti gyermekeket is lelőttek; |
| --- | --- |

F.

mivel jelentések szerint legalább 800 aktivistát, köztük az ellenzéki pártok tagjait és újságírókat tartóztattak le a folyamatos tüntetések során, továbbá mintegy 100 embert megöltek a biztonsági erők, ami miatt az ENSZ Emberi Jogi Főbiztossága a legszigorúbb önmérsékletre szólította fel a bűnüldöző szervek tagjait; mivel a jelentések szerint a meggyilkoltak többsége 15 és 25 év közötti fiatal, de a biztonsági erők 10 és 12 év közötti gyermekeket is lelőttek;

| G. | mivel az oktatási minisztérium bejelentette, hogy az iskolák 2013. október 20-ig zárva maradnak; |
| --- | --- |

G.

mivel az oktatási minisztérium bejelentette, hogy az iskolák 2013. október 20-ig zárva maradnak;

| H. | mivel a szudáni kormány erőszakos fellépése során éles lőszert használtak békés tüntetők ellen, valamint tömeges letartóztatásokra is sor került; mivel számos aktivistát, ellenzékit, civil társadalmi vezetőt, köztük tanárokat és diákokat vettek őrizetbe otthonukban vagy tartottak fogva titokban, otthonaikat pedig a nemzeti hírszerző biztonsági szolgálat (NISS) ügynökei kutatták át; mivel gyorsított eljárásokra került sor, például Majdi Szalím ismert emberi jogi jogvédő letartóztatását követően, szeptember vége óta pedig a nyomtatott sajtó szigorú cenzúrája és az internet leállítása révén korlátozzák az információszabadságot; |
| --- | --- |

H.

mivel a szudáni kormány erőszakos fellépése során éles lőszert használtak békés tüntetők ellen, valamint tömeges letartóztatásokra is sor került; mivel számos aktivistát, ellenzékit, civil társadalmi vezetőt, köztük tanárokat és diákokat vettek őrizetbe otthonukban vagy tartottak fogva titokban, otthonaikat pedig a nemzeti hírszerző biztonsági szolgálat (NISS) ügynökei kutatták át; mivel gyorsított eljárásokra került sor, például Majdi Szalím ismert emberi jogi jogvédő letartóztatását követően, szeptember vége óta pedig a nyomtatott sajtó szigorú cenzúrája és az internet leállítása révén korlátozzák az információszabadságot;

| I. | mivel Szudán a világ azon országai közé tartozik, ahol a legrosszabb a helyzet az információszabadság tekintetében; mivel az NISS 2013. szeptember 25-én mindezt egészen új szintre emelte azzal, hogy a legfontosabb hírlapok kiadóinak megtiltotta minden olyan információ közlését a tüntetésekről, amely nem kormányzati forrásokból származik; |
| --- | --- |

I.

mivel Szudán a világ azon országai közé tartozik, ahol a legrosszabb a helyzet az információszabadság tekintetében; mivel az NISS 2013. szeptember 25-én mindezt egészen új szintre emelte azzal, hogy a legfontosabb hírlapok kiadóinak megtiltotta minden olyan információ közlését a tüntetésekről, amely nem kormányzati forrásokból származik;

| J. | mivel számos alkalommal megsértették a sajtószabadságot, például leállították az internetet, lefoglaltak újságokat, újságírókat zaklattak és cenzúrázták a hírportálokat; mivel bezárták az Al-Arabiya és a Sky News Arabic Service televíziócsatornák helyi irodáit; mivel 2013. szeptember 19-én betiltották a napilapok, például az el-Sudani, az el-Meghar, az el Gareeda, az Almash’had Alaan, az el-Siyasi és a kormánypárti el-Intibaha megjelenését, valamint lefoglalták három hírlap, köztük az el-Intibaha nyomdából kikerült számait; |
| --- | --- |

J.

mivel számos alkalommal megsértették a sajtószabadságot, például leállították az internetet, lefoglaltak újságokat, újságírókat zaklattak és cenzúrázták a hírportálokat; mivel bezárták az Al-Arabiya és a Sky News Arabic Service televíziócsatornák helyi irodáit; mivel 2013. szeptember 19-én betiltották a napilapok, például az el-Sudani, az el-Meghar, az el Gareeda, az Almash’had Alaan, az el-Siyasi és a kormánypárti el-Intibaha megjelenését, valamint lefoglalták három hírlap, köztük az el-Intibaha nyomdából kikerült számait;

| K. | mivel a nyílt internet, a mobiltelefonok és az IKT-eszközök cenzúrától mentes használata pozitív hatással van az emberi jogokra és az alapvető szabadságokra azzal, hogy szerte a világban kiterjeszti a véleménynyilvánítás, az információhoz való hozzáférés és a gyülekezés szabadságát; mivel az emberi jogok megsértésének eseteivel kapcsolatos bizonyítékok digitális gyűjtése és terjesztése hozzájárulhat a büntetlenség ellen vívott globális küzdelemhez; |
| --- | --- |

K.

mivel a nyílt internet, a mobiltelefonok és az IKT-eszközök cenzúrától mentes használata pozitív hatással van az emberi jogokra és az alapvető szabadságokra azzal, hogy szerte a világban kiterjeszti a véleménynyilvánítás, az információhoz való hozzáférés és a gyülekezés szabadságát; mivel az emberi jogok megsértésének eseteivel kapcsolatos bizonyítékok digitális gyűjtése és terjesztése hozzájárulhat a büntetlenség ellen vívott globális küzdelemhez;

| L. | mivel az internethez való hozzáférés az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által elismert, a többi alapvető emberi joggal azonos fontosságú alapvető jog, amelyet ennek megfelelően fenn kell tartani és meg kell védeni; |
| --- | --- |

L.

mivel az internethez való hozzáférés az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által elismert, a többi alapvető emberi joggal azonos fontosságú alapvető jog, amelyet ennek megfelelően fenn kell tartani és meg kell védeni;

| M. | mivel az állami szabályozó hatóság létrehozott egy különleges egységet a megjelenő tartalmak nyomon követése és szűrése céljából, és a szudáni hatóságok nyíltan elismerték, hogy kiszűrik a közmorált és az etikát sértő, vagy a közrendet fenyegető tartalmakat; |
| --- | --- |

M.

mivel az állami szabályozó hatóság létrehozott egy különleges egységet a megjelenő tartalmak nyomon követése és szűrése céljából, és a szudáni hatóságok nyíltan elismerték, hogy kiszűrik a közmorált és az etikát sértő, vagy a közrendet fenyegető tartalmakat;

| N. | mivel 2013. szeptember 25-én a hatóságok az egész országban több mint 24 órára leállították az internetet, amilyen léptékű hasonló intézkedésre a 2011-es egyiptomi felkelések óta nem volt példa; mivel 2012 júniusában, egy tüntetéssorozat alkalmával drasztikus mértékben lelassították az internetet; |
| --- | --- |

N.

mivel 2013. szeptember 25-én a hatóságok az egész országban több mint 24 órára leállították az internetet, amilyen léptékű hasonló intézkedésre a 2011-es egyiptomi felkelések óta nem volt példa; mivel 2012 júniusában, egy tüntetéssorozat alkalmával drasztikus mértékben lelassították az internetet;

| O. | mivel a Freedom House 2013. évi, az internet szabadságáról szóló, 2013. október 3-án közzétett jelentése szerint Szudán „nem szabad” ország, és a 63. helyen áll a 100 vizsgált állam között; mivel a Riporterek Határok Nélkül szervezet sajtószabadsággal kapcsolatos 2013. évi rangsorában Szudán 179 ország között a 170. helyen áll; mivel a Riporterek Határok Nélkül elítélte a kormány intézkedéseit; |
| --- | --- |

O.

mivel a Freedom House 2013. évi, az internet szabadságáról szóló, 2013. október 3-án közzétett jelentése szerint Szudán „nem szabad” ország, és a 63. helyen áll a 100 vizsgált állam között; mivel a Riporterek Határok Nélkül szervezet sajtószabadsággal kapcsolatos 2013. évi rangsorában Szudán 179 ország között a 170. helyen áll; mivel a Riporterek Határok Nélkül elítélte a kormány intézkedéseit;

| P. | mivel a legtöbb aktivista az interneten keresztül kommunikál egymással, és az internetet használja az információk országból való kijuttatására, valamint véleményük és aggodalmaik hangoztatására; mivel szudáni állampolgárok arról számoltak be, hogy az internet leállításakor még az üzenetküldő szolgáltatások sem működtek; |
| --- | --- |

P.

mivel a legtöbb aktivista az interneten keresztül kommunikál egymással, és az internetet használja az információk országból való kijuttatására, valamint véleményük és aggodalmaik hangoztatására; mivel szudáni állampolgárok arról számoltak be, hogy az internet leállításakor még az üzenetküldő szolgáltatások sem működtek;

| Q. | mivel 2010. áprilisban általános választásokra került sor – 1986 óta első ízben vehetett részt a szudáni választásokon több párt – és Omár al-Basírt újraválasztották Szudán elnökének; mivel az EU választásokat megfigyelő küldöttsége – mely számos szabálytalanságot és hiányosságot állapított meg a választási folyamatra vonatkozóan – szerint a választások nem feleltek meg a nemzetközi normáknak; |
| --- | --- |

Q.

mivel 2010. áprilisban általános választásokra került sor – 1986 óta első ízben vehetett részt a szudáni választásokon több párt – és Omár al-Basírt újraválasztották Szudán elnökének; mivel az EU választásokat megfigyelő küldöttsége – mely számos szabálytalanságot és hiányosságot állapított meg a választási folyamatra vonatkozóan – szerint a választások nem feleltek meg a nemzetközi normáknak;

| R. | mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) Omár al-Bashír elnök ellen két alkalommal – 2009-ben és 2010-ben – letartóztatási parancsot adott ki háborús bűntettek, emberiesség elleni bűntettek és népirtás vádjával, és mivel annak ellenére, hogy Szudán mint állam nem részese a Római Statútumnak, az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1593(2005) számú határozata értelmében együtt kell működnie az NBB-vel, azaz Szudánnak eleget kell tennie az NBB által kiadott letartóztatási parancsnak |
| --- | --- |

R.

mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) Omár al-Bashír elnök ellen két alkalommal – 2009-ben és 2010-ben – letartóztatási parancsot adott ki háborús bűntettek, emberiesség elleni bűntettek és népirtás vádjával, és mivel annak ellenére, hogy Szudán mint állam nem részese a Római Statútumnak, az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1593(2005) számú határozata értelmében együtt kell működnie az NBB-vel, azaz Szudánnak eleget kell tennie az NBB által kiadott letartóztatási parancsnak

| S. | mivel az ENSZ becslése szerint Szudán 34 milliós lakosságának 50 %-a 15 évesnél fiatalabb, és a lakosság mintegy 46 %-a a szegénységi küszöb alatt tengődik; |
| --- | --- |

S.

mivel az ENSZ becslése szerint Szudán 34 milliós lakosságának 50 %-a 15 évesnél fiatalabb, és a lakosság mintegy 46 %-a a szegénységi küszöb alatt tengődik;

| T. | mivel a Szudán átmeneti térségeiben dúló konfliktus 900 000-nél is több embert sújtott, akik közül több mint 220 000-en Etiópiába és Dél-Szudánba menekültek, és mivel 2013 eleje óta a darfúri törzsi háborúk miatt megint mintegy 300 000 ember kényszerült elhagyni lakóhelyét; |
| --- | --- |

T.

mivel a Szudán átmeneti térségeiben dúló konfliktus 900 000-nél is több embert sújtott, akik közül több mint 220 000-en Etiópiába és Dél-Szudánba menekültek, és mivel 2013 eleje óta a darfúri törzsi háborúk miatt megint mintegy 300 000 ember kényszerült elhagyni lakóhelyét;

| U. | mivel 2012–2013-ban az EU több mint 76 millió eurót fordított humanitárius segítségnyújtásra Szudánban (2013. augusztus 20-i számadat); mivel Szudán nem ratifikálta a 2005-ben felülvizsgált Cotonou-i Megállapodást és így nem kaphat pénzügyi támogatást a 10. európai fejlesztési alapból; |
| --- | --- |

U.

mivel 2012–2013-ban az EU több mint 76 millió eurót fordított humanitárius segítségnyújtásra Szudánban (2013. augusztus 20-i számadat); mivel Szudán nem ratifikálta a 2005-ben felülvizsgált Cotonou-i Megállapodást és így nem kaphat pénzügyi támogatást a 10. európai fejlesztési alapból;

| 1. | kifejezi mély aggodalmát a politikai, gazdasági és társadalmi állapotok romlása miatt Szudánban, ahol az országon nemrégiben keresztülsöprő tiltakozási hullám során erőszakra és halálesetekre került sor; |
| --- | --- |

1.

kifejezi mély aggodalmát a politikai, gazdasági és társadalmi állapotok romlása miatt Szudánban, ahol az országon nemrégiben keresztülsöprő tiltakozási hullám során erőszakra és halálesetekre került sor;

| 2. | elítéli a gyilkosságokat, a tiltakozók ellen alkalmazott erőszakot, a média cenzúrázását, a politikai megfélemlítést, az emberjogi és politikai aktivisták, valamint az újságírók zaklatását és az önkényes letartóztatásokat; |
| --- | --- |

2.

elítéli a gyilkosságokat, a tiltakozók ellen alkalmazott erőszakot, a média cenzúrázását, a politikai megfélemlítést, az emberjogi és politikai aktivisták, valamint az újságírók zaklatását és az önkényes letartóztatásokat;

| 3. | felszólítja Szudán kormányát, hogy vessen véget a zaklatásoknak és haladéktalanul bocsássa szabadon a békés tiltakozókat, a politikai aktivistákat, az ellenzék tagjait, az emberi jogok védelmezőit, az egészségügyi dolgozókat, a bloggereket és újságírókat, akiket a szólás és a gyülekezés szabadságához való joguk gyakorlása során tartóztattak le; hangsúlyozza, hogy valamennyi fogva tartottnak lehetőséget kell biztosítani a hiteles vizsgálaton alapuló tisztességes tárgyalásra, biztosítani kell számukra a jogot, hogy ügyvédhez fordulhassanak, tiszteletben kell tartani az ártatlanság vélelmét, a kormánynak pedig engedélyeznie kell, hogy a fogva tartottak kapcsolatba léphessenek családjukkal, valamint egészségügyi ellátásban részesülhessenek; |
| --- | --- |

3.

felszólítja Szudán kormányát, hogy vessen véget a zaklatásoknak és haladéktalanul bocsássa szabadon a békés tiltakozókat, a politikai aktivistákat, az ellenzék tagjait, az emberi jogok védelmezőit, az egészségügyi dolgozókat, a bloggereket és újságírókat, akiket a szólás és a gyülekezés szabadságához való joguk gyakorlása során tartóztattak le; hangsúlyozza, hogy valamennyi fogva tartottnak lehetőséget kell biztosítani a hiteles vizsgálaton alapuló tisztességes tárgyalásra, biztosítani kell számukra a jogot, hogy ügyvédhez fordulhassanak, tiszteletben kell tartani az ártatlanság vélelmét, a kormánynak pedig engedélyeznie kell, hogy a fogva tartottak kapcsolatba léphessenek családjukkal, valamint egészségügyi ellátásban részesülhessenek;

| 4. | kifejezi sajnálatát amiatt, hogy a tiltakozók ellen éles lőszert vetettek be, ami – a jog ellenére – emberhalálhoz vezetett, aránytalan erőt alkalmaztak, valamint beszámolók szerint a biztonsági erők szándékosan tiltakozókat öltek; sürgeti a szudáni kormányt, hogy haladéktalanul vessen véget a megtorlásnak és az NISS tagjai által élvezett büntetlenségnek; felszólít a 2010. évi drákói szigorúságú nemzetbiztonsági törvény megsemmisítésére; |
| --- | --- |

4.

kifejezi sajnálatát amiatt, hogy a tiltakozók ellen éles lőszert vetettek be, ami – a jog ellenére – emberhalálhoz vezetett, aránytalan erőt alkalmaztak, valamint beszámolók szerint a biztonsági erők szándékosan tiltakozókat öltek; sürgeti a szudáni kormányt, hogy haladéktalanul vessen véget a megtorlásnak és az NISS tagjai által élvezett büntetlenségnek; felszólít a 2010. évi drákói szigorúságú nemzetbiztonsági törvény megsemmisítésére;

| 5. | felszólítja a szudáni biztonsági erőket, hogy tartsák tiszteletben az erőszak és a lőfegyverek bűnüldöző szervek általi használatáról szóló ENSZ-alapelveket, amelyek meghatározzák, hogy mely feltételek között szabad törvényesen – az emberi jogok, köztük az élethez való jog megsértése nélkül – erőszakot alkalmazni; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a szudáni biztonsági erőket, hogy tartsák tiszteletben az erőszak és a lőfegyverek bűnüldöző szervek általi használatáról szóló ENSZ-alapelveket, amelyek meghatározzák, hogy mely feltételek között szabad törvényesen – az emberi jogok, köztük az élethez való jog megsértése nélkül – erőszakot alkalmazni;

| 6. | felszólítja a szudáni hatóságokat, hogy állítsák vissza és tartsák tiszteletben az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat, ezen belül a véleménynyilvánítás szabadságát – az interneten és azon kívül egyaránt –, a gyülekezési szabadságot, a vallásszabadságot, a nők jogait és a nemek közötti egyenlőséget, és azonnal szüntessék meg az információs és kommunikációs technológiákhoz való hozzáférés mindennemű korlátozását; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a szudáni hatóságokat, hogy állítsák vissza és tartsák tiszteletben az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat, ezen belül a véleménynyilvánítás szabadságát – az interneten és azon kívül egyaránt –, a gyülekezési szabadságot, a vallásszabadságot, a nők jogait és a nemek közötti egyenlőséget, és azonnal szüntessék meg az információs és kommunikációs technológiákhoz való hozzáférés mindennemű korlátozását;

| 7. | sürgeti a szudáni kormányt, hogy szüntesse be azok mindennemű üldözését, akik – az interneten és azon kívül – a véleménynyilvánítás szabadságához való jogukat gyakorolják, valamint védje meg az újságírókat; hangsúlyozza a média szerepét abban, hogy a polgárok információhoz jussanak és hogy segítségével hangot adjanak jogos gondjaiknak, ezért határozottan elítéli az internet 2013. szeptember 22-i leállítását és az NISS által irányított megfélemlítő akciót; |
| --- | --- |

7.

sürgeti a szudáni kormányt, hogy szüntesse be azok mindennemű üldözését, akik – az interneten és azon kívül – a véleménynyilvánítás szabadságához való jogukat gyakorolják, valamint védje meg az újságírókat; hangsúlyozza a média szerepét abban, hogy a polgárok információhoz jussanak és hogy segítségével hangot adjanak jogos gondjaiknak, ezért határozottan elítéli az internet 2013. szeptember 22-i leállítását és az NISS által irányított megfélemlítő akciót;

| 8. | sürgeti, hogy a szudáni kormány engedélyezze a lakosság számára az internethez való, időbeli korlátozás nélküli szabad hozzáférést; hangsúlyozza, hogy az internethez való hozzáférés az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által elismert alapvető jog, amelyet – a többi emberi joghoz hasonlóan – fenn kell tartani és meg kell védeni; |
| --- | --- |

8.

sürgeti, hogy a szudáni kormány engedélyezze a lakosság számára az internethez való, időbeli korlátozás nélküli szabad hozzáférést; hangsúlyozza, hogy az internethez való hozzáférés az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által elismert alapvető jog, amelyet – a többi emberi joghoz hasonlóan – fenn kell tartani és meg kell védeni;

| 9. | felszólítja a szudáni kormányt, hogy folytassa a szükséges politikai reformokat annak érdekében, hogy megoldások szülessenek az ország kétségbeejtő gazdasági helyzetére, a szegénységre, az egyre súlyosbodó korrupcióra és a biztonság hiányára mind nyugaton, mind keleten, és ajánlja, hogy a szudáni hatóságok és valamennyi regionális és nemzetközi partner hajtsanak végre programokat az ifjúság oktatásának, képzésének és foglalkoztatásának érdekében; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a szudáni kormányt, hogy folytassa a szükséges politikai reformokat annak érdekében, hogy megoldások szülessenek az ország kétségbeejtő gazdasági helyzetére, a szegénységre, az egyre súlyosbodó korrupcióra és a biztonság hiányára mind nyugaton, mind keleten, és ajánlja, hogy a szudáni hatóságok és valamennyi regionális és nemzetközi partner hajtsanak végre programokat az ifjúság oktatásának, képzésének és foglalkoztatásának érdekében;

| 10. | felszólítja a szudáni hatóságokat, hogy indítsanak – elsősorban Darfúrban – valódi és átfogó nemzeti párbeszédet az ellenzékkel; határozattan sürgeti, hogy Szudán, illetve Dél-Szudán kormánya keressék a megállapodás lehetőségét a két ország átmeneti gazdasági kapcsolatainak megoldatlan helyzete tekintetében, beleértve a kőolaj felhasználásának kérdését, amely részben kiváltó oka a Szudánban dúló jelenlegi nyugtalanságnak; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a szudáni hatóságokat, hogy indítsanak – elsősorban Darfúrban – valódi és átfogó nemzeti párbeszédet az ellenzékkel; határozattan sürgeti, hogy Szudán, illetve Dél-Szudán kormánya keressék a megállapodás lehetőségét a két ország átmeneti gazdasági kapcsolatainak megoldatlan helyzete tekintetében, beleértve a kőolaj felhasználásának kérdését, amely részben kiváltó oka a Szudánban dúló jelenlegi nyugtalanságnak;

| 11. | emlékeztet rá, hogy tiszteletben kell tartani az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsának 2008. júniusi következtetéseit, amelyekben leszögezte, hogy a szudáni kormány továbbra sem hajlandó együttműködni a Nemzetközi Büntetőbírósággal, és rámutatott, hogy a szudáni kormánynak kötelessége – és erre képes is – együttműködni, továbbá hogy az NBB által kibocsátott valamennyi letartóztatási parancsnak eleget kell tenni; sürgeti Omár al-Basírt, hogy tartsa tiszteletben a nemzetközi jogot és jelenjen meg az NBB előtt, amely háborús bűncselekményekkel, emberiesség elleni bűncselekményekkel és népirtással vádolja; |
| --- | --- |

11.

emlékeztet rá, hogy tiszteletben kell tartani az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsának 2008. júniusi következtetéseit, amelyekben leszögezte, hogy a szudáni kormány továbbra sem hajlandó együttműködni a Nemzetközi Büntetőbírósággal, és rámutatott, hogy a szudáni kormánynak kötelessége – és erre képes is – együttműködni, továbbá hogy az NBB által kibocsátott valamennyi letartóztatási parancsnak eleget kell tenni; sürgeti Omár al-Basírt, hogy tartsa tiszteletben a nemzetközi jogot és jelenjen meg az NBB előtt, amely háborús bűncselekményekkel, emberiesség elleni bűncselekményekkel és népirtással vádolja;

| 12. | felszólítja Szudán kormányát, hogy vizsgálja felül a nemzetbiztonsági törvényt, amely lehetővé teszi, hogy a gyanúsítottakat – bármiféle jogi felülvizsgálat nélkül – akár négy és fél hónapig is fogva tartsák, és felszólítja a szudáni kormányt, hogy jogrendszerét a nemzetközi emberi jogi normákkal összhangban reformálja meg; |
| --- | --- |

12.

felszólítja Szudán kormányát, hogy vizsgálja felül a nemzetbiztonsági törvényt, amely lehetővé teszi, hogy a gyanúsítottakat – bármiféle jogi felülvizsgálat nélkül – akár négy és fél hónapig is fogva tartsák, és felszólítja a szudáni kormányt, hogy jogrendszerét a nemzetközi emberi jogi normákkal összhangban reformálja meg;

| 13. | felszólítja a szudáni kormányt, hogy törölje el a még mindig hatályban levő halálbüntetést, és a halálbüntetéseket helyettesítse megfelelő alternatív büntetési formákkal; |
| --- | --- |

13.

felszólítja a szudáni kormányt, hogy törölje el a még mindig hatályban levő halálbüntetést, és a halálbüntetéseket helyettesítse megfelelő alternatív büntetési formákkal;

| 14. | felszólítja a hatóságokat – miközben üdvözli egy vizsgálóbizottság létrejöttét, amelynek feladata, hogy bíróság elé állítsa a gyilkosságok elkövetőit –, hogy átfogó és független módon vizsgálják ki valamennyi napvilágra került gyilkosságot; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a hatóságokat – miközben üdvözli egy vizsgálóbizottság létrejöttét, amelynek feladata, hogy bíróság elé állítsa a gyilkosságok elkövetőit –, hogy átfogó és független módon vizsgálják ki valamennyi napvilágra került gyilkosságot;

| 15. | felkéri az Afrikai Uniót, hogy – szorosan együttműködve az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának különleges eljárásaival – sürgősen küldjön ki vizsgálóbizottságot a szudáni hatóságok által alkalmazott túlzott és szándékos, halálesetekkel járó erőszakra utaló esetekkel, illetve a tiltakozók, így az emberi jogok védelmezői halálához vezető körülményekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

15.

felkéri az Afrikai Uniót, hogy – szorosan együttműködve az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának különleges eljárásaival – sürgősen küldjön ki vizsgálóbizottságot a szudáni hatóságok által alkalmazott túlzott és szándékos, halálesetekkel járó erőszakra utaló esetekkel, illetve a tiltakozók, így az emberi jogok védelmezői halálához vezető körülményekkel kapcsolatban;

| 16. | felkéri a Bizottságot, hogy jogi eszközökkel sürgősen korlátozza a tömeges megfigyelésre alkalmazható technológiák exportját az uniós országokból, mivel ezeket valószínűleg a digitális szabadságok és más emberi jogok csorbítására használják fel; |
| --- | --- |

16.

felkéri a Bizottságot, hogy jogi eszközökkel sürgősen korlátozza a tömeges megfigyelésre alkalmazható technológiák exportját az uniós országokból, mivel ezeket valószínűleg a digitális szabadságok és más emberi jogok csorbítására használják fel;

| 17. | kifejezi sajnálkozását az EU főképviselőjének döntése miatt, mely szerint véget vet az EU szudáni/dél-szudáni különleges képviselője megbízatásának, mivel Szudánban mély politikai nyugtalanság uralkodik és fegyveres konfliktusok dúlnak, melyek során a szudáni erők és a kormány által támogatott milíciák továbbra is büntetlenül követhetnek el háborús bűncselekményeket; véleménye szerint Szudánba/Dél-Szudánba kinevezett uniós különleges képviselő hiányában az EU kiszorul a nemzetközi tárgyalások és erőfeszítések színteréről, különös tekintettel arra, hogy az USA, Oroszország és Kína különleges megbízottakat küldött Szudánba; ezért felkéri a főképviselőt, hogy vonja vissza döntését és terjessze ki a szudáni/dél-szudáni különleges képviselő megbízatását; |
| --- | --- |

17.

kifejezi sajnálkozását az EU főképviselőjének döntése miatt, mely szerint véget vet az EU szudáni/dél-szudáni különleges képviselője megbízatásának, mivel Szudánban mély politikai nyugtalanság uralkodik és fegyveres konfliktusok dúlnak, melyek során a szudáni erők és a kormány által támogatott milíciák továbbra is büntetlenül követhetnek el háborús bűncselekményeket; véleménye szerint Szudánba/Dél-Szudánba kinevezett uniós különleges képviselő hiányában az EU kiszorul a nemzetközi tárgyalások és erőfeszítések színteréről, különös tekintettel arra, hogy az USA, Oroszország és Kína különleges megbízottakat küldött Szudánba; ezért felkéri a főképviselőt, hogy vonja vissza döntését és terjessze ki a szudáni/dél-szudáni különleges képviselő megbízatását;

| 18. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, Szudán kormányának, az Afrikai Uniónak, az ENSZ főtitkárának, valamint az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés és a Pánafrikai Parlament (PAP) társelnökeinek. |
| --- | --- |

18.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, Szudán kormányának, az Afrikai Uniónak, az ENSZ főtitkárának, valamint az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés és a Pánafrikai Parlament (PAP) társelnökeinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0470.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0274.

---

| 19.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/92 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/92

---

P7_TA(2013)0424

A közelmúltbeli erőszak Irakban

Az Európai Parlament 2013. október 10-i állásfoglalása a legutóbbi iraki erőszakos eseményekről (2013/2874(RSP))

(2016/C 181/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Irakról szóló korábbi állásfoglalásaira, nevezetesen az „Irak: a kisebbségi csoportok helyzete, különös tekintettel az iraki türkménekre” című, 2013. március 14-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Irakról szóló korábbi állásfoglalásaira, nevezetesen az „Irak: a kisebbségi csoportok helyzete, különös tekintettel az iraki türkménekre” című, 2013. március 14-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodásra, valamint az Európai Unió és Irak közötti partnerségi és együttműködési megállapodásról szóló, 2013. január 17-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodásra, valamint az Európai Unió és Irak közötti partnerségi és együttműködési megállapodásról szóló, 2013. január 17-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Európai Bizottság Irakra vonatkozó közös stratégiáról (2011-2013) szóló dokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság Irakra vonatkozó közös stratégiáról (2011-2013) szóló dokumentumára,

| — | tekintettel az ENSZ iraki segélymissziója (UNAMI) és az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala által 2012. december 19-én közösen benyújtott, „Az emberi jogok helyzete Irakban: 2012. január–június” című jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ iraki segélymissziója (UNAMI) és az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala által 2012. december 19-én közösen benyújtott, „Az emberi jogok helyzete Irakban: 2012. január–június” című jelentésre,

| — | tekintettel a Nemzetközi Válság Csoport 144. sz., a Most vagy soha: az iraki szunniták és az állam” című, 2013. augusztus 14-i közel-keleti jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Válság Csoport 144. sz., a Most vagy soha: az iraki szunniták és az állam” című, 2013. augusztus 14-i közel-keleti jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ által 2013. október 1-jén közzétett, a szeptemberi veszteségekre vonatkozó adatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ által 2013. október 1-jén közzétett, a szeptemberi veszteségekre vonatkozó adatokra,

| — | tekintettel Ban Ki Mun ENSZ-főtitkár 2013. július 29-i nyilatkozatára, amelyben sürgeti a vezetőket, hogy húzzák vissza Irakot „a szakadék széléről”, |
| --- | --- |

—

tekintettel Ban Ki Mun ENSZ-főtitkár 2013. július 29-i nyilatkozatára, amelyben sürgeti a vezetőket, hogy húzzák vissza Irakot „a szakadék széléről”,

| — | tekintettel Ban Ki Mun ENSZ-főtitkár 2013. szeptember 1-jei nyilatkozatára az asrafi táborban történt tragikus eseményekrõl, amikor 52 ember halt meg, |
| --- | --- |

—

tekintettel Ban Ki Mun ENSZ-főtitkár 2013. szeptember 1-jei nyilatkozatára az asrafi táborban történt tragikus eseményekrõl, amikor 52 ember halt meg,

| — | tekintettel az ENSZ 1981-ben elfogadott, a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 1981-ben elfogadott, a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel az 1966-ban elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelyhez Irak is csatlakozott, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1966-ban elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelyhez Irak is csatlakozott,

| — | tekintettel Catherine Ashtonnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a legutóbbi Iraki erőszakos cselekményekről tett, 2013. szeptember 5-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashtonnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a legutóbbi Iraki erőszakos cselekményekről tett, 2013. szeptember 5-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Irak továbbra is súlyos politikai, biztonsági és társadalmi-gazdasági kihívások elé néz, és mivel az ország politikailag rendkívül megosztott, erőszak és vallási konfliktusok sújtják, és ez kedvezőtlenül hat az iraki nép béke, jólét és egy valós demokratikus átmenet iránti jogos vágyára; |
| --- | --- |

A.

mivel Irak továbbra is súlyos politikai, biztonsági és társadalmi-gazdasági kihívások elé néz, és mivel az ország politikailag rendkívül megosztott, erőszak és vallási konfliktusok sújtják, és ez kedvezőtlenül hat az iraki nép béke, jólét és egy valós demokratikus átmenet iránti jogos vágyára;

| B. | mivel az UNAMI által közzétett, a veszteségekre vonatkozó adatok szerint összesen 979 iraki halt meg és 2 133 sebesült meg a 2013. szeptemberi terrorista és erőszakos cselekmények következtében; mivel 2013 szeptemberében Bagdad kormányzóságát érintette leginkább az erőszak 1 429 civil áldozattal (418 halálos áldozat és 1 011 sebesült), amelyet Ninive, Dijála, Szaláh ad-Dín és el-Anbár követ; mivel et-Tamím, Erbíl, Bábil, Vászit, Dzi Kár és el-Baszra tartományokból szintén jelentettek áldozatokat; |
| --- | --- |

B.

mivel az UNAMI által közzétett, a veszteségekre vonatkozó adatok szerint összesen 979 iraki halt meg és 2 133 sebesült meg a 2013. szeptemberi terrorista és erőszakos cselekmények következtében; mivel 2013 szeptemberében Bagdad kormányzóságát érintette leginkább az erőszak 1 429 civil áldozattal (418 halálos áldozat és 1 011 sebesült), amelyet Ninive, Dijála, Szaláh ad-Dín és el-Anbár követ; mivel et-Tamím, Erbíl, Bábil, Vászit, Dzi Kár és el-Baszra tartományokból szintén jelentettek áldozatokat;

| C. | mivel az erőszaknak a civilekre gyakorolt hatása még mindig zavarósan magas és továbbra is növekszik: csaknem 5 000 civil halálos áldozat és 10 000 sebesült 2013 kezdete óta – a legmagasabb szám az elmúlt öt évben; |
| --- | --- |

C.

mivel az erőszaknak a civilekre gyakorolt hatása még mindig zavarósan magas és továbbra is növekszik: csaknem 5 000 civil halálos áldozat és 10 000 sebesült 2013 kezdete óta – a legmagasabb szám az elmúlt öt évben;

| D. | mivel számos társadalmi és gazdasági probléma – széleskörű szegénység, magas munkanélküliségi arány, gazdasági stagnálás, környezetkárosodás, illetve az alapvető szolgáltatások hiánya – sújtja továbbra is a népesség túlnyomó részét; mivel számos, több szociális, gazdasági és politikai jogot követelő békés tüntetést fojtanak el nagyon következetesen erőszakosan – és büntetlenül – a biztonsági erők; |
| --- | --- |

D.

mivel számos társadalmi és gazdasági probléma – széleskörű szegénység, magas munkanélküliségi arány, gazdasági stagnálás, környezetkárosodás, illetve az alapvető szolgáltatások hiánya – sújtja továbbra is a népesség túlnyomó részét; mivel számos, több szociális, gazdasági és politikai jogot követelő békés tüntetést fojtanak el nagyon következetesen erőszakosan – és büntetlenül – a biztonsági erők;

| E. | mivel az iraki alkotmány törvény előtti egyenlőséget biztosít valamennyi állampolgára számára, emellett közigazgatási, politikai, kulturális és oktatási jogokat a különböző nemzetiségek számára; |
| --- | --- |

E.

mivel az iraki alkotmány törvény előtti egyenlőséget biztosít valamennyi állampolgára számára, emellett közigazgatási, politikai, kulturális és oktatási jogokat a különböző nemzetiségek számára;

| F. | mivel az EU és Irak közötti partnerségi és együttműködési megállapodás – különösen az abban foglalt emberi jogi záradék – hangsúlyozza, hogy az EU és Irak közötti politikai párbeszéd középpontjában az emberi jogoknak és a demokratikus intézmények megerősítésének kell állnia; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU és Irak közötti partnerségi és együttműködési megállapodás – különösen az abban foglalt emberi jogi záradék – hangsúlyozza, hogy az EU és Irak közötti politikai párbeszéd középpontjában az emberi jogoknak és a demokratikus intézmények megerősítésének kell állnia;

| 1. | határozottan elítéli a legutóbbi terrorista cselekményeket és a növekvő vallási erőszakot, ami azzal a veszéllyel fenyeget, hogy az ország visszaesik a vallási viszályokba, és szélesebb vallási konfliktusok kiterjedésével fenyeget a régióban; rámutat, hogy bár az erőszak vallási alapon történik, okai inkább politikai, mint vallási jellegűek; |
| --- | --- |

1.

határozottan elítéli a legutóbbi terrorista cselekményeket és a növekvő vallási erőszakot, ami azzal a veszéllyel fenyeget, hogy az ország visszaesik a vallási viszályokba, és szélesebb vallási konfliktusok kiterjedésével fenyeget a régióban; rámutat, hogy bár az erőszak vallási alapon történik, okai inkább politikai, mint vallási jellegűek;

| 2. | részvétét nyilvánítja az elhunytak és a sebesültek családjainak és barátainak; |
| --- | --- |

2.

részvétét nyilvánítja az elhunytak és a sebesültek családjainak és barátainak;

| 3. | elítéli a legutóbbi támadásokat: 2013. szeptember 3., amelyben legalább 60 ember halt meg Bagdad főleg síita negyedeiben; 2013. szeptember 15., amelyben több mint 40 ember halt meg a főleg a síita területeket érintő robbantásokban szerte Irakban; 2013. szeptember 21., amelyben legalább 60 ember halt meg a bagdai Szadr városban egy temetésen; 2013. szeptember 30., amelyben legalább 54 ember halt meg autós bombamerényletekben Bagdad főleg síita területein; 2013. október 5., amelyben legalább 51 ember halt meg és több mint 70-en megsebesültek egy bagdadi támadásban, amelyet egy öngyilkos merénylő követett el síita zarándokok ellen az al-Adhamiya kerületben, míg legalább 12 ember halt meg és legalább 25-en megsebesültek egy másik öngyilkos merénylet során ugyanazon a napon, egy észak-bagdadi kávézóban történt robbanásban; 2013. október 6., amelyben legalább 12 6 és 12 év közötti gyermek halt meg és sokan megsebesültek egy öngyilkos merényletben, ahol egy általános iskola mellett történt robbanás a síita türkmén Qabak faluban; 2013. október 7., amelyben legalább 22 ember halt meg egy robbanássorozatban Bagdadban; és 2013. október 8., amelyben legalább kilenc ember meghalt egy bagdadi autós bombamerényletben és a biztonsági erők elleni támadásban az ország északi részén; |
| --- | --- |

3.

elítéli a legutóbbi támadásokat: 2013. szeptember 3., amelyben legalább 60 ember halt meg Bagdad főleg síita negyedeiben; 2013. szeptember 15., amelyben több mint 40 ember halt meg a főleg a síita területeket érintő robbantásokban szerte Irakban; 2013. szeptember 21., amelyben legalább 60 ember halt meg a bagdai Szadr városban egy temetésen; 2013. szeptember 30., amelyben legalább 54 ember halt meg autós bombamerényletekben Bagdad főleg síita területein; 2013. október 5., amelyben legalább 51 ember halt meg és több mint 70-en megsebesültek egy bagdadi támadásban, amelyet egy öngyilkos merénylő követett el síita zarándokok ellen az al-Adhamiya kerületben, míg legalább 12 ember halt meg és legalább 25-en megsebesültek egy másik öngyilkos merénylet során ugyanazon a napon, egy észak-bagdadi kávézóban történt robbanásban; 2013. október 6., amelyben legalább 12 6 és 12 év közötti gyermek halt meg és sokan megsebesültek egy öngyilkos merényletben, ahol egy általános iskola mellett történt robbanás a síita türkmén Qabak faluban; 2013. október 7., amelyben legalább 22 ember halt meg egy robbanássorozatban Bagdadban; és 2013. október 8., amelyben legalább kilenc ember meghalt egy bagdadi autós bombamerényletben és a biztonsági erők elleni támadásban az ország északi részén;

| 4. | mély sajnálatát fejezi ki az asrafi tábor ellen, 2013. szeptember 1-jén iraki katonai erők által indított támadás miatt, amelyben 52 iráni menekültet öltek meg és 7 helyi lakost hurcoltak el, köztük 6 nőt, akiket feltehetően Bagdadban tartanak fogva a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, Catherine Ashton nyilatkozata szerint, és felszólít e személyek azonnali és feltételek nélküli szabadon engedésére; kifejezi támogatását az UNAMI munkája iránt, amely igyekszik a nagyjából 3 000 lakost áttelepíteni Irakon kívülre; |
| --- | --- |

4.

mély sajnálatát fejezi ki az asrafi tábor ellen, 2013. szeptember 1-jén iraki katonai erők által indított támadás miatt, amelyben 52 iráni menekültet öltek meg és 7 helyi lakost hurcoltak el, köztük 6 nőt, akiket feltehetően Bagdadban tartanak fogva a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, Catherine Ashton nyilatkozata szerint, és felszólít e személyek azonnali és feltételek nélküli szabadon engedésére; kifejezi támogatását az UNAMI munkája iránt, amely igyekszik a nagyjából 3 000 lakost áttelepíteni Irakon kívülre;

| 5. | súlyos aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az instabilitás újból megjelent Irakban, és felszólítja az összes – bármiféle etnikai és vallási hátterű – iraki politikai vezetőt, hogy működjenek együtt a vallási alapú erőszak és a bizalmatlanság megszüntetése, valamint az iraki emberek összekovácsolása érdekében; |
| --- | --- |

5.

súlyos aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az instabilitás újból megjelent Irakban, és felszólítja az összes – bármiféle etnikai és vallási hátterű – iraki politikai vezetőt, hogy működjenek együtt a vallási alapú erőszak és a bizalmatlanság megszüntetése, valamint az iraki emberek összekovácsolása érdekében;

| 6. | felszólítja az iraki kormányzatot és a regionális önkormányzatokat, hogy ítéljék el e támadásokat, és segítsenek elő teljes körű és haladéktalan független nemzetközi vizsgálatot a régióban a közelmúltban bekövetkezett terrortámadások ügyében, és felszólítja az iraki kormányt, hogy teljes mértékben működjön együtt e vizsgálat során annak érdekében, hogy a felelősöket bíróság elé állítsák; |
| --- | --- |

6.

felszólítja az iraki kormányzatot és a regionális önkormányzatokat, hogy ítéljék el e támadásokat, és segítsenek elő teljes körű és haladéktalan független nemzetközi vizsgálatot a régióban a közelmúltban bekövetkezett terrortámadások ügyében, és felszólítja az iraki kormányt, hogy teljes mértékben működjön együtt e vizsgálat során annak érdekében, hogy a felelősöket bíróság elé állítsák;

| 7. | aggodalmát fejezi ki a szíriai konfliktus keretében zajló erőszak Irakra való átterjedése miatt, melynek során az Iraki Iszlám Államhoz, az Al-Kaidát is magában foglaló szunnita fegyveres ernyőszervezethez köthető dzsihádista lázadók kerültek előtérbe; |
| --- | --- |

7.

aggodalmát fejezi ki a szíriai konfliktus keretében zajló erőszak Irakra való átterjedése miatt, melynek során az Iraki Iszlám Államhoz, az Al-Kaidát is magában foglaló szunnita fegyveres ernyőszervezethez köthető dzsihádista lázadók kerültek előtérbe;

| 8. | felszólítja a politikai, vallási és társadalmi vezetőket, illetve a biztonsági erőket, hogy sürgősen kezdjenek együttműködést annak érdekében, hogy véget vessenek a vérontásnak, és biztosítsák, hogy minden iraki polgár egyformán biztonságban érezhesse magát; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a politikai, vallási és társadalmi vezetőket, illetve a biztonsági erőket, hogy sürgősen kezdjenek együttműködést annak érdekében, hogy véget vessenek a vérontásnak, és biztosítsák, hogy minden iraki polgár egyformán biztonságban érezhesse magát;

| 9. | felhívja az iraki kormányt és minden politikai vezetőt, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket minden iraki polgár, különösen pedig a kiszolgáltatott kisebbségekhez tartozó személyek biztonságának és védelmének garantálására; felkéri az iraki kormányt, hogy gondoskodjon arról, hogy a biztonsági erők tartsák tiszteletben a jogállamiságot és a nemzetközi normákat; |
| --- | --- |

9.

felhívja az iraki kormányt és minden politikai vezetőt, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket minden iraki polgár, különösen pedig a kiszolgáltatott kisebbségekhez tartozó személyek biztonságának és védelmének garantálására; felkéri az iraki kormányt, hogy gondoskodjon arról, hogy a biztonsági erők tartsák tiszteletben a jogállamiságot és a nemzetközi normákat;

| 10. | felkéri a nemzetközi közösséget és az EU-t, hogy támogassa az iraki kormányt nemzeti párbeszéd kezdeményezésének ösztönzésével, a jogállamiság megszilárdításával, és alapvető szolgáltatások nyújtásával, aminek célja egy biztonságos, stabil, egységes, virágzó és demokratikus Irak megteremtése, ahol minden ember emberi és politikai jogait védik; |
| --- | --- |

10.

felkéri a nemzetközi közösséget és az EU-t, hogy támogassa az iraki kormányt nemzeti párbeszéd kezdeményezésének ösztönzésével, a jogállamiság megszilárdításával, és alapvető szolgáltatások nyújtásával, aminek célja egy biztonságos, stabil, egységes, virágzó és demokratikus Irak megteremtése, ahol minden ember emberi és politikai jogait védik;

| 11. | felkéri az iraki hatóságokat, hogy mivel a biztonsági helyzet a kiszolgáltatottabb csoportok, például a nők, a fiatalok és az emberi jogi aktivisták – köztük a szakszervezeti aktivisták – esetében súlyosbította a problémákat, tegyenek sürgős lépéseket annak érdekében, hogy több forrást fordítsanak a helyzet javítását célzó programokra; |
| --- | --- |

11.

felkéri az iraki hatóságokat, hogy mivel a biztonsági helyzet a kiszolgáltatottabb csoportok, például a nők, a fiatalok és az emberi jogi aktivisták – köztük a szakszervezeti aktivisták – esetében súlyosbította a problémákat, tegyenek sürgős lépéseket annak érdekében, hogy több forrást fordítsanak a helyzet javítását célzó programokra;

| 12. | ösztönzi a vallási párbeszédet a szunnita és síita vallási vezetők között, mely a konfliktuskezelés szükséges eszköze; úgy véli, hogy az USA és Irán közötti közelmúltbeli tárgyalások jó alkalmat nyújtanak Irak számára, hogy hídszerepet vállaljon, mivel Irak azon kevés országok egyike, amelyeknek mindkét féllel szoros kapcsolatai vannak; felkéri az iráni vezetőket, hogy konstruktívan vegyenek részt a régió stabilizálásában; |
| --- | --- |

12.

ösztönzi a vallási párbeszédet a szunnita és síita vallási vezetők között, mely a konfliktuskezelés szükséges eszköze; úgy véli, hogy az USA és Irán közötti közelmúltbeli tárgyalások jó alkalmat nyújtanak Irak számára, hogy hídszerepet vállaljon, mivel Irak azon kevés országok egyike, amelyeknek mindkét féllel szoros kapcsolatai vannak; felkéri az iráni vezetőket, hogy konstruktívan vegyenek részt a régió stabilizálásában;

| 13. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az EU emberi jogokért felelős különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az iraki kormánynak és képviselőtanácsnak, a kurdisztáni regionális önkormányzatnak, az ENSZ főtitkárának, valamint az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának. |
| --- | --- |

13.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az EU emberi jogokért felelős különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az iraki kormánynak és képviselőtanácsnak, a kurdisztáni regionális önkormányzatnak, az ENSZ főtitkárának, valamint az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0101.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0022.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2013. október 9.

| 19.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/95 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/95

---

P7_TA(2013)0404

Intézményközi megállapodás az Európai Parlament és az EKB között az egységes bankfelügyeleti mechanizmushoz kapcsolódó eljárásokkal kapcsolatos együttműködésről

Az Európai Parlament 2013. október 9-i határozata az Európai Parlament és az Európai Központi Bank közötti, az egységes felügyeleti mechanizmus keretében az Európai Központi Bankra ruházott feladatok végrehajtásával kapcsolatos demokratikus elszámoltatás és felügyelet gyakorlásának szabályairól szóló intézményközi megállapodás megkötéséről (2013/2198(ACI))

(2016/C 181/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel elnöke 2013. szeptember 12-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel elnöke 2013. szeptember 12-i levelére,

| — | tekintettel az Európai Parlament és az Európai Központi Bank közötti, az egységes felügyeleti mechanizmus keretében az Európai Központi Bankra ruházott feladatok végrehajtásával kapcsolatos demokratikus elszámoltatás és felügyelet gyakorlásának szabályairól szóló intézményközi megállapodás tervezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és az Európai Központi Bank közötti, az egységes felügyeleti mechanizmus keretében az Európai Központi Bankra ruházott feladatok végrehajtásával kapcsolatos demokratikus elszámoltatás és felügyelet gyakorlásának szabályairól szóló intézményközi megállapodás tervezetére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 127. cikke (6) bekezdésére, 284. cikke (3) bekezdése második albekezdésére, valamint 295. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 127. cikke (6) bekezdésére, 284. cikke (3) bekezdése második albekezdésére, valamint 295. cikkére,

| — | tekintettel az EKB-nak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló tanácsi rendelet elfogadása céljából 2013. szeptember 12-én elfogadott álláspontjára (1), valamint a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, tovább az Alkotmányügyi Bizottságnak az e rendeletre irányuló javaslatról szóló véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EKB-nak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló tanácsi rendelet elfogadása céljából 2013. szeptember 12-én elfogadott álláspontjára (1), valamint a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, tovább az Alkotmányügyi Bizottságnak az e rendeletre irányuló javaslatról szóló véleményére (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament elnökének és az Európai Központi Bank elnökének 2013. szeptember 12-én, az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló tanácsi rendelet (3) elfogadásáról az Európai Parlamentben tartott szavazáskor tett nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament elnökének és az Európai Központi Bank elnökének 2013. szeptember 12-én, az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló tanácsi rendelet (3) elfogadásáról az Európai Parlamentben tartott szavazáskor tett nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 127. cikkének (1) bekezdésére és 46. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 127. cikkének (1) bekezdésére és 46. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A7-0302/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A7-0302/2013),

| 1. | egyetért a lenti megállapodás megkötésével, és e megállapodás tartalmát figyelembe véve úgy határoz, hogy azt mellékletként csatolja eljárási szabályzatához; |
| --- | --- |

1.

egyetért a lenti megállapodás megkötésével, és e megállapodás tartalmát figyelembe véve úgy határoz, hogy azt mellékletként csatolja eljárási szabályzatához;

| 2. | utasítja elnökét, hogy az Európai Központi Bank elnökével együtt írja alá a megállapodást, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetéséről; |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy az Európai Központi Bank elnökével együtt írja alá a megállapodást, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetéséről;

| 3. | utasítja elnökét, hogy ezt a határozatot a mellékletével együtt továbbítsa a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Központi Banknak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy ezt a határozatot a mellékletével együtt továbbítsa a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Központi Banknak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0372.

(2)  A7-0392/2012 (előadó Marianne Thyssen, vélemény előadója Andrew Duff).

(3)  Lásd a Parlamentnek az e rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2013. szeptember 12-i jogalkotási állásfoglalásának (Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0372) mellékletét.

---

MELLÉKLET

Intézményközi megállapodás az Európai Parlament és az Európai Központi Bank között az egységes felügyeleti mechanizmus keretében az Európai Központi Bankra ruházott feladatok végrehajtásával kapcsolatos demokratikus elszámoltatás és felügyelet gyakorlásának szabályairól

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a Hivatalos Lapban közzétett intézményközi megállapodással (HL L 320., 2013. november 30., 1. o.))

---

| 19.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/96 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/96

---

P7_TA(2013)0405

A parlamentközi küldöttségek, a közös parlamenti bizottságokba delegált küldöttségek és a parlamenti együttműködési bizottságokba és többoldalú parlamenti közgyűlésekbe delegált küldöttségek száma és összetétele

Az Európai Parlament 2013. október 9-i határozata a parlamentközi küldöttségek, a parlamenti vegyesbizottságokba delegált küldöttségek és a parlamenti együttműködési bizottságokba és a többoldalú parlamenti közgyűlésekbe delegált küldöttségek számáról és összetételéről (2013/2853(RSO))

(2016/C 181/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Elnökök Értekezlete javaslatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Elnökök Értekezlete javaslatára,

| — | tekintettel a parlamentközi küldöttségek, a parlamenti vegyes bizottságokba delegált küldöttségek, a parlamenti együttműködési bizottságokba és a többoldalú parlamenti közgyűlésekbe delegált küldöttségek számáról és összetételéről szóló 2009. május 6-i (1), 2009. szeptember 14-i (2), 2010. június 15-i (3) és 2011. december 14-i (4) határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a parlamentközi küldöttségek, a parlamenti vegyes bizottságokba delegált küldöttségek, a parlamenti együttműködési bizottságokba és a többoldalú parlamenti közgyűlésekbe delegált küldöttségek számáról és összetételéről szóló 2009. május 6-i (1), 2009. szeptember 14-i (2), 2010. június 15-i (3) és 2011. december 14-i (4) határozataira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 198. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 198. cikkére,

| 1. | úgy határoz, hogy Horvátország Európai Unióhoz történt csatlakozását követően az EU–Horvátország Parlamenti Vegyes Bizottság megszűnik: |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy Horvátország Európai Unióhoz történt csatlakozását követően az EU–Horvátország Parlamenti Vegyes Bizottság megszűnik:

| 2. | úgy határoz, hogy az alábbiak szerint módosítja a parlamentközi küldöttségek létszámát: | Küldöttség az Albániával, Bosznia-Hercegovinával, Szerbiával, Montenegróval és Koszovóval fenntartott kapcsolatokért: 30 tag |
| --- | --- | --- |

2.

úgy határoz, hogy az alábbiak szerint módosítja a parlamentközi küldöttségek létszámát:

Küldöttség az Albániával, Bosznia-Hercegovinával, Szerbiával, Montenegróval és Koszovóval fenntartott kapcsolatokért: 30 tag

| | Az Arab-félszigettel fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség: 19 tag |
| --- | --- |

Az Arab-félszigettel fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség: 19 tag

| | Az Amerikai Egyesült Államokkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség: 57 tag |
| --- | --- |

Az Amerikai Egyesült Államokkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség: 57 tag

| | A Kanadával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség: 21 tag |
| --- | --- |

A Kanadával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség: 21 tag

| | A Közép-Amerikával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség: 16 tag |
| --- | --- |

A Közép-Amerikával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség: 16 tag

| | A Japánnal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség: 26 tag |
| --- | --- |

A Japánnal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség: 26 tag

| | A Kínai Népköztársasággal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség: 42 tag |
| --- | --- |

A Kínai Népköztársasággal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség: 42 tag

| | Az Indiával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség: 29 tag |
| --- | --- |

Az Indiával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség: 29 tag

| | A Délkelet-Ázsia országaival és a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségével (ASEAN) fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség: 25 tag |
| --- | --- |

A Délkelet-Ázsia országaival és a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségével (ASEAN) fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség: 25 tag

| | Az Ausztráliával és Új-Zélanddal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség: 19 tag |
| --- | --- |

Az Ausztráliával és Új-Zélanddal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség: 19 tag

| | A Dél-Afrikával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség: 21 tag; |
| --- | --- |

A Dél-Afrikával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség: 21 tag;

| 3. | utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 212. E, 2010.8.5., 136. o.

(2)  HL C 224. E, 2010.8.19., 36. o.

(3)  HL C 236. E, 2011.8.12., 159. o.

(4)  HL C 168. E, 2013.6.14., 132. o.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2013. október 8.

| 19.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/98 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/98

---

P7_TA(2013)0391

Az EK és Ukrajna közötti, a polgári globális műholdas navigációs rendszerről szóló együttműködési megállapodás ***

Az Európai Parlament 2013. október 8-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és tagállamai, valamint Ukrajna között a polgári globális műholdas navigációs rendszerről (GNSS) szóló együttműködési megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (06373/2013 – C7-0070/2013 – 2012/0274(NLE))

(Egyetértés)

(2016/C 181/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (06373/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (06373/2013),

| — | tekintettel az Európai Közösség és tagállamai, valamint Ukrajna között létrejött együttműködési megállapodás tervezetére (13242/2005), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és tagállamai, valamint Ukrajna között létrejött együttműködési megállapodás tervezetére (13242/2005),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 172. cikkével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7–0070/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 172. cikkével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7–0070/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére, 90. cikkének (7) bekezdésére és 46. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére, 90. cikkének (7) bekezdésére és 46. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság ajánlására (A7–0298/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság ajánlására (A7–0298/2013),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Ukrajna kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Ukrajna kormányának és parlamentjének.

---

| 19.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/98 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/98

---

P7_TA(2013)0392

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: az EGF/2011/025IT/Lombardy, Olaszország referenciaszámú kérelem

Az Európai Parlament 2013. október 8-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Olaszország EGF/2011/025 IT/Lombardia referenciaszámú kérelme) (COM(2013)0470 – C7-0206/2013 – 2013/2138(BUD))

(2016/C 181/21)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0470 – C7-0206/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0470 – C7-0206/2013),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló (2006. május 17-i intézményközi megállapodásra) (1) és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló (2006. május 17-i intézményközi megállapodásra) (1) és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (EGAA-rendelet) (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (EGAA-rendelet) (2),

| — | tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában említett háromoldalú egyeztető eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában említett háromoldalú egyeztető eljárásra,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0294/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0294/2013),

| A. | mivel az Unió létrehozta a jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió létrehozta a jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket;

| B. | mivel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) hatályát a 2009. május 1. és 2011. december 31. között benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) hatályát a 2009. május 1. és 2011. december 31. között benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat;

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi segítségnek dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében; |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi segítségnek dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében;

| D. | mivel azt követően, hogy Lombardiában a 2011. március 20. és 2011. december 20. közötti referencia-időszakban 529 munkavállalót elbocsátottak, Olaszország „EGF/2011/025 IT/Lombardia” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt, amelyben 480 munkavállalóra vonatkozóan terjesztett elő az EGAA által társfinanszírozott intézkedések keretében való támogatásra irányuló kérelmet; |
| --- | --- |

D.

mivel azt követően, hogy Lombardiában a 2011. március 20. és 2011. december 20. közötti referencia-időszakban 529 munkavállalót elbocsátottak, Olaszország „EGF/2011/025 IT/Lombardia” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt, amelyben 480 munkavállalóra vonatkozóan terjesztett elő az EGAA által társfinanszírozott intézkedések keretében való támogatásra irányuló kérelmet;

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak; |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak;

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének b) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, és hogy ezért Olaszország jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének b) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, és hogy ezért Olaszország jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra;

| 2. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy az olasz hatóságok az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet 2011. december 30-án nyújtották be, és hogy a kérelem értékelését a Bizottság 2013. június 28-án tette közzé; sajnálatosnak tartja a hosszú, 18 hónapos értékelési időszakot; |
| --- | --- |

2.

sajnálattal veszi tudomásul, hogy az olasz hatóságok az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet 2011. december 30-án nyújtották be, és hogy a kérelem értékelését a Bizottság 2013. június 28-án tette közzé; sajnálatosnak tartja a hosszú, 18 hónapos értékelési időszakot;

| 3. | nyugtázza, hogy Lombardiának, Olaszország leggazdagabb – az olasz GDP egyötödét termelő – régiójának a gazdasági és pénzügyi válsággal súlyosbított, jelentős strukturális kihívásokat kell leküzdenie; örömmel látja, hogy Lombardia másodszor él az EGAA nyújtotta segítséggel, hogy gazdasági és társadalmi nehézségeket oldjon meg; |
| --- | --- |

3.

nyugtázza, hogy Lombardiának, Olaszország leggazdagabb – az olasz GDP egyötödét termelő – régiójának a gazdasági és pénzügyi válsággal súlyosbított, jelentős strukturális kihívásokat kell leküzdenie; örömmel látja, hogy Lombardia másodszor él az EGAA nyújtotta segítséggel, hogy gazdasági és társadalmi nehézségeket oldjon meg;

| 4. | felhívja az olasz hatóságokat, hogy teljes mértékben használják ki az EGAA-támogatásban rejlő lehetőségeket, és a lehető legtöbb munkavállalót ösztönözzék az intézkedésekben való részvételre; emlékeztet rá, hogy a korábbi olaszországi EGAA-támogatások esetében elsősorban az alacsony részvétel miatt volt viszonylag alacsony a költségvetés végrehajtási aránya; |
| --- | --- |

4.

felhívja az olasz hatóságokat, hogy teljes mértékben használják ki az EGAA-támogatásban rejlő lehetőségeket, és a lehető legtöbb munkavállalót ösztönözzék az intézkedésekben való részvételre; emlékeztet rá, hogy a korábbi olaszországi EGAA-támogatások esetében elsősorban az alacsony részvétel miatt volt viszonylag alacsony a költségvetés végrehajtási aránya;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a Bizottság már elismerte a gazdasági és pénzügyi válság által az információs- és kommunikációs technológiai (ikt) ágazatra gyakorolt hatást, és hogy az EGAA támogatott az ebből az ágazatból elbocsátott munkavállalókat (EGF/2011/016 IT/Agile és EGF/2010/012 NL/Noord Holland ügyek);; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a Bizottság már elismerte a gazdasági és pénzügyi válság által az információs- és kommunikációs technológiai (ikt) ágazatra gyakorolt hatást, és hogy az EGAA támogatott az ebből az ágazatból elbocsátott munkavállalókat (EGF/2011/016 IT/Agile és EGF/2010/012 NL/Noord Holland ügyek);;

| 6. | elismeri, hogy az olasz ikt-ágazatot az elmúlt évtizedben erős verseny elé állították az alacsonyabb költségeket biztosító országok; elismeri, hogy néhány éve kihívásként fogalmazódik meg az ágazat újjászervezésének igénye, melyet olyan új technológiák gyors felbukkanása tesz szükségessé, mint például a számítási felhő, a különféle e-szolgáltatások és közösségi hálózatok; megjegyzi, hogy a gazdaság válság miatti lassulása tovább mélyítette az Olaszország és vezető európai országok, valamint a világ más országai közötti digitális szakadékot; megjegyzi, hogy e fejlemények következtében 2009-től kezdődően az olasz vállalatoknál csökken az ikt-val foglalkozó munkavállalók száma; |
| --- | --- |

6.

elismeri, hogy az olasz ikt-ágazatot az elmúlt évtizedben erős verseny elé állították az alacsonyabb költségeket biztosító országok; elismeri, hogy néhány éve kihívásként fogalmazódik meg az ágazat újjászervezésének igénye, melyet olyan új technológiák gyors felbukkanása tesz szükségessé, mint például a számítási felhő, a különféle e-szolgáltatások és közösségi hálózatok; megjegyzi, hogy a gazdaság válság miatti lassulása tovább mélyítette az Olaszország és vezető európai országok, valamint a világ más országai közötti digitális szakadékot; megjegyzi, hogy e fejlemények következtében 2009-től kezdődően az olasz vállalatoknál csökken az ikt-val foglalkozó munkavállalók száma;

| 7. | üdvözli, hogy a munkavállalók időben történő támogatása érdekében az olasz hatóságok úgy határoztak, hogy a személyre szabott intézkedések végrehajtását már 2012. március 1-jén, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat előtt megkezdik; |
| --- | --- |

7.

üdvözli, hogy a munkavállalók időben történő támogatása érdekében az olasz hatóságok úgy határoztak, hogy a személyre szabott intézkedések végrehajtását már 2012. március 1-jén, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat előtt megkezdik;

| 8. | megjegyzi, hogy az ikt-ágazatban történt elbocsátások társadalmi hatásának mérséklése érdekében széles körben kihasználták a szociális biztonsági hálók adta lehetőségeket, mint a bérkompenzációs alapot (CIG), amely fizetésük ellensúlyozására pénzügyi juttatásokat nyújtott a munkavállalók számára; megelégedve veszi tudomásul, hogy az olasz hatóságok nem kértek EGAA-támogatást napidíjak finanszírozására; |
| --- | --- |

8.

megjegyzi, hogy az ikt-ágazatban történt elbocsátások társadalmi hatásának mérséklése érdekében széles körben kihasználták a szociális biztonsági hálók adta lehetőségeket, mint a bérkompenzációs alapot (CIG), amely fizetésük ellensúlyozására pénzügyi juttatásokat nyújtott a munkavállalók számára; megelégedve veszi tudomásul, hogy az olasz hatóságok nem kértek EGAA-támogatást napidíjak finanszírozására;

| 9. | megállapítja, hogy a társfinanszírozással biztosítandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja 480 munkavállaló újbóli munkába állását elősegítő intézkedéseket tartalmaz, állásinterjún használt technikák, készségek meghatározása, karrierterv meghatározása, a személyre szabott intézkedési terv követése, koordinációja és irányítása, konzultációk és pályaorientációs tanácsadás, munkalehetőségek felkutatása új munkáltatókkal, készségek és munkalehetőségek összepárosítása, mentorálás az új munkahelyen töltött idő első szakaszában, önfoglalkoztatásra ösztönző tanácsadás és támogatás, konzultáció és támogatás szakmai gyakorlat alatt; |
| --- | --- |

9.

megállapítja, hogy a társfinanszírozással biztosítandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja 480 munkavállaló újbóli munkába állását elősegítő intézkedéseket tartalmaz, állásinterjún használt technikák, készségek meghatározása, karrierterv meghatározása, a személyre szabott intézkedési terv követése, koordinációja és irányítása, konzultációk és pályaorientációs tanácsadás, munkalehetőségek felkutatása új munkáltatókkal, készségek és munkalehetőségek összepárosítása, mentorálás az új munkahelyen töltött idő első szakaszában, önfoglalkoztatásra ösztönző tanácsadás és támogatás, konzultáció és támogatás szakmai gyakorlat alatt;

| 10. | megjegyzi, hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja nem tartalmaz képzési és átképzési intézkedéseket, mivel ezeket az intézkedéseket regionális forrásokból fogják finanszírozni; |
| --- | --- |

10.

megjegyzi, hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja nem tartalmaz képzési és átképzési intézkedéseket, mivel ezeket az intézkedéseket regionális forrásokból fogják finanszírozni;

| 11. | örömmel látja, hogy az összehangolt EGAA-csomagban foglalt intézkedések kialakításáról konzultációt folytattak a szociális partnerekkel, valamint különösen a helyi szakszervezetekkel (CGIL, CISL, UIL, CISAL) (3), megjegyzi, hogy az EGAA végrehajtása és az EGAA-hoz való hozzáférés tekintetében a nők és a férfiak egyenlőségét szem előtt tartó politikát és a megkülönböztetésmentesség elvét fogják alkalmazni; |
| --- | --- |

11.

örömmel látja, hogy az összehangolt EGAA-csomagban foglalt intézkedések kialakításáról konzultációt folytattak a szociális partnerekkel, valamint különösen a helyi szakszervezetekkel (CGIL, CISL, UIL, CISAL) (3), megjegyzi, hogy az EGAA végrehajtása és az EGAA-hoz való hozzáférés tekintetében a nők és a férfiak egyenlőségét szem előtt tartó politikát és a megkülönböztetésmentesség elvét fogják alkalmazni;

| 12. | felhívja a figyelmet a munkavállalók munkavállalási esélyeinek személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén történő javítására; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá; |
| --- | --- |

12.

felhívja a figyelmet a munkavállalók munkavállalási esélyeinek személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén történő javítására; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá;

| 13. | megjegyzi, hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja – a szociális partnerekkel folytatott konzultációt követően – a karriertanácsadással és -tervezéssel, a mentorálással, a készségek és munkalehetőségek összeegyeztetésével, valamint az önfoglalkoztatás és a szakmai gyakorlat támogatásával kapcsolatos intézkedéseket tartalmaz; |
| --- | --- |

13.

megjegyzi, hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja – a szociális partnerekkel folytatott konzultációt követően – a karriertanácsadással és -tervezéssel, a mentorálással, a készségek és munkalehetőségek összeegyeztetésével, valamint az önfoglalkoztatás és a szakmai gyakorlat támogatásával kapcsolatos intézkedéseket tartalmaz;

| 14. | megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; hangsúlyozza, hogy az olasz hatóságok által nyújtott megerősítés szerint a támogatható intézkedésekre más uniós pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, és hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között; |
| --- | --- |

14.

megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; hangsúlyozza, hogy az olasz hatóságok által nyújtott megerősítés szerint a támogatható intézkedésekre más uniós pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, és hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között;

| 15. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament gyorsított támogatás-kiutalásra irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy tovább tökéletesítik majd az eljárást, és az EGAA hatékonyabbá, átláthatóbbá és láthatóbbá válik; |
| --- | --- |

15.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament gyorsított támogatás-kiutalásra irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy tovább tökéletesítik majd az eljárást, és az EGAA hatékonyabbá, átláthatóbbá és láthatóbbá válik;

| 16. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott egyéni munkavállalók újbóli stabil foglalkoztatását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedések társfinanszírozásában vehet részt, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott egyéni munkavállalók újbóli stabil foglalkoztatását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedések társfinanszírozásában vehet részt, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket;

| 17. | üdvözli a Tanács keretében létrejött megállapodást arról, hogy az EGAA-ról szóló rendeletbe a 2014–2020 közötti időszakra ismét bevezetik a válsághoz kapcsolódó igénybevétel kritériumát, amely lehetővé teszi a globális kereskedelmi folyamatokban bekövetkezett változások miatt munkahelyüket elveszítők mellett a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók pénzügyi támogatását is; |
| --- | --- |

17.

üdvözli a Tanács keretében létrejött megállapodást arról, hogy az EGAA-ról szóló rendeletbe a 2014–2020 közötti időszakra ismét bevezetik a válsághoz kapcsolódó igénybevétel kritériumát, amely lehetővé teszi a globális kereskedelmi folyamatokban bekövetkezett változások miatt munkahelyüket elveszítők mellett a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók pénzügyi támogatását is;

| 18. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

18.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 19. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

19.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 20. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

20.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

(3)  CGIL (Confederazione generale italiana del lavoro), CISL (Confederazione italiana sindacati lavoratori), UIL (Unione italiana del lavoro), CISAL (Confederazione Italiana Sindacati Autonomi Lavoratori).

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről (Olaszország EGF/2011/025 IT/Lombardia referenciaszámú kérelme)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 2013/526/EU határozat.)

---

| 19.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/102 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/102

---

P7_TA(2013)0393

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: az EGF/2012/008 IT/DE Tomaso Automobili, Olaszország referenciaszámú kérelem

Az Európai Parlament 2013. október 8-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Olaszország „EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili” referenciaszámú kérelme) (COM(2013)0469 – C7-0207/2013 – 2013/2139(BUD))

(2016/C 181/22)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0469 – C7-0207/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0469 – C7-0207/2013),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás), és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás), és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában említett háromoldalú egyeztető eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában említett háromoldalú egyeztető eljárásra,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0292/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0292/2013),

| A. | mivel az Unió létrehozta a jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket, |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió létrehozta a jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket,

| B. | mivel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) hatályát a 2009. május 1. és 2011. december 31. között benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) hatályát a 2009. május 1. és 2011. december 31. között benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat;

| C | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi segítségnek dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

C

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi segítségnek dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében,

| D. | mivel Olaszország a De Tomaso Automobili S.p.A. vállalatnál a 2012. július 5. és 2012. augusztus 28. közötti referencia-időszakban bekövetkezett, 1 030 munkavállalót érintő elbocsátásokat követően „EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt, amelyben 1 010 munkavállalóra vonatkozóan folyamodott az EGAA által társfinanszírozott intézkedések keretében való támogatásért; |
| --- | --- |

D.

mivel Olaszország a De Tomaso Automobili S.p.A. vállalatnál a 2012. július 5. és 2012. augusztus 28. közötti referencia-időszakban bekövetkezett, 1 030 munkavállalót érintő elbocsátásokat követően „EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt, amelyben 1 010 munkavállalóra vonatkozóan folyamodott az EGAA által társfinanszírozott intézkedések keretében való támogatásért;

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak; |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak;

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének a) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, és hogy ezért Olaszország jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének a) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, és hogy ezért Olaszország jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra;

| 2. | tudomásul veszi, hogy az olasz hatóságok az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet 2012. november 5-én nyújtották be, és annak értékelését a Bizottság 2013. június 28-án tette közzé; üdvözli, hogy az értékelési időszak viszonylag gyorsan, 7 hónap alatt lezajlott; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi, hogy az olasz hatóságok az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet 2012. november 5-én nyújtották be, és annak értékelését a Bizottság 2013. június 28-án tette közzé; üdvözli, hogy az értékelési időszak viszonylag gyorsan, 7 hónap alatt lezajlott;

| 3. | megállapítja, hogy a De Tomaso Automobili S.p.A. olasz gépjárműgyártónál az 1 030 elbocsátást egyrészt a fogyasztás földrajzi eloszlásának gyors megváltozása okozta; megállapítja, hogy az ázsiai piacok rohamos növekedése, amelyekből az uniós gyártók kevésbé tudnak profitálni, mivel hagyományosan rosszabb pozícióban vannak ezeken a piacokon, mint máshol, másrészt pedig a gazdasági és pénzügyi válságból eredő hitelszűke tovább fokozta az előnyös megoldást sikertelenül kereső vállalat terheit, míg végül a cég ellen 2012 áprilisában felszámolási eljárás indult; |
| --- | --- |

3.

megállapítja, hogy a De Tomaso Automobili S.p.A. olasz gépjárműgyártónál az 1 030 elbocsátást egyrészt a fogyasztás földrajzi eloszlásának gyors megváltozása okozta; megállapítja, hogy az ázsiai piacok rohamos növekedése, amelyekből az uniós gyártók kevésbé tudnak profitálni, mivel hagyományosan rosszabb pozícióban vannak ezeken a piacokon, mint máshol, másrészt pedig a gazdasági és pénzügyi válságból eredő hitelszűke tovább fokozta az előnyös megoldást sikertelenül kereső vállalat terheit, míg végül a cég ellen 2012 áprilisában felszámolási eljárás indult;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a Bizottság már elismerte a gazdasági és pénzügyi válság által a gépjárműiparra gyakorolt hatást, és hogy ezen ágazat vonatkozásában nyújtották be a legtöbb (16) EGAA-támogatás iránti kérelmet, melyek közül hét a kereskedelem globalizálódásán alapul (3); |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a Bizottság már elismerte a gazdasági és pénzügyi válság által a gépjárműiparra gyakorolt hatást, és hogy ezen ágazat vonatkozásában nyújtották be a legtöbb (16) EGAA-támogatás iránti kérelmet, melyek közül hét a kereskedelem globalizálódásán alapul (3);

| 5. | felhívja az olasz hatóságokat, hogy teljes mértékben használják ki az EGAA-támogatásban rejlő lehetőségeket, és a lehető legtöbb munkavállalót ösztönözzék az intézkedésekben való részvételre; emlékeztet rá, hogy a korábbi olaszországi EGAA-támogatások esetében elsősorban az alacsony részvétel miatt volt viszonylag alacsony a költségvetés végrehajtási aránya; |
| --- | --- |

5.

felhívja az olasz hatóságokat, hogy teljes mértékben használják ki az EGAA-támogatásban rejlő lehetőségeket, és a lehető legtöbb munkavállalót ösztönözzék az intézkedésekben való részvételre; emlékeztet rá, hogy a korábbi olaszországi EGAA-támogatások esetében elsősorban az alacsony részvétel miatt volt viszonylag alacsony a költségvetés végrehajtási aránya;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a De Tomaso Automobilinél bekövetkezett elbocsátások Piemonte és Toszkána régiókat, és különösen Torino és Livorno tartományokat érintik, ahol a vállalat gyártási üzemei voltak; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a De Tomaso Automobilinél bekövetkezett elbocsátások Piemonte és Toszkána régiókat, és különösen Torino és Livorno tartományokat érintik, ahol a vállalat gyártási üzemei voltak;

| 7. | üdvözli, hogy a munkavállalók időben történő támogatása érdekében az olasz hatóságok úgy határoztak, hogy a személyre szabott intézkedések végrehajtását már 2013. január 15-én, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat előtt megkezdik; |
| --- | --- |

7.

üdvözli, hogy a munkavállalók időben történő támogatása érdekében az olasz hatóságok úgy határoztak, hogy a személyre szabott intézkedések végrehajtását már 2013. január 15-én, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat előtt megkezdik;

| 8. | megjegyzi, hogy az elbocsátásokat az olasz szociális biztonsági háló részét képező bérkompenzációs alapból (CIG) fedezték, amely fizetésük ellensúlyozására pénzügyi juttatásokat nyújtott a munkavállalók számára; megjegyzi azonban, hogy az olasz hatóságok az olasz munkajogi törvények értelmében a munkanélkülieknek járó szokásos jóléti kifizetéseken túl EGAA-támogatást kértek a napidíjak finanszírozására; |
| --- | --- |

8.

megjegyzi, hogy az elbocsátásokat az olasz szociális biztonsági háló részét képező bérkompenzációs alapból (CIG) fedezték, amely fizetésük ellensúlyozására pénzügyi juttatásokat nyújtott a munkavállalók számára; megjegyzi azonban, hogy az olasz hatóságok az olasz munkajogi törvények értelmében a munkanélkülieknek járó szokásos jóléti kifizetéseken túl EGAA-támogatást kértek a napidíjak finanszírozására;

| 9. | emlékeztet arra, hogy az EGAA-t a jövőben elsősorban képzési és álláskeresési, valamint pályaorientációs programokra kell fordítani; megjegyzi, hogy a juttatásokra szánt pénzügyi hozzájárulásának mindig csak kiegészítő jellegűnek szabad lennie, továbbá párhuzamosnak kell lennie az elbocsátott munkavállalók számára a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések által megállapított juttatásokkal; e tekintetben emlékeztet az EGAA-ról szóló 7/2013. sz. különjelentésben a Számvevőszék által tett következtetésre, miszerint „az EGAA-finanszírozás egyharmada a nemzeti munkavállalók jövedelemtámogatási rendszereit támogatja, európai uniós hozzáadott érték létrejötte nélkül”, valamint arra az ajánlásra, hogy a jövőben korlátozni kell a hasonló intézkedéseket; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet arra, hogy az EGAA-t a jövőben elsősorban képzési és álláskeresési, valamint pályaorientációs programokra kell fordítani; megjegyzi, hogy a juttatásokra szánt pénzügyi hozzájárulásának mindig csak kiegészítő jellegűnek szabad lennie, továbbá párhuzamosnak kell lennie az elbocsátott munkavállalók számára a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések által megállapított juttatásokkal; e tekintetben emlékeztet az EGAA-ról szóló 7/2013. sz. különjelentésben a Számvevőszék által tett következtetésre, miszerint „az EGAA-finanszírozás egyharmada a nemzeti munkavállalók jövedelemtámogatási rendszereit támogatja, európai uniós hozzáadott érték létrejötte nélkül”, valamint arra az ajánlásra, hogy a jövőben korlátozni kell a hasonló intézkedéseket;

| 10. | megállapítja, hogy a társfinanszírozással biztosítandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja 1 010 munkavállaló foglalkoztatásba történő visszailleszkedését célzó intézkedéseket tartalmaz, úgymint pályaorientáció, az újbóli elhelyezkedéshez és a munkakereséshez nyújtott támogatás; képzés, átképzés és szakképzés; kísérőintézkedések vállalkozás létrehozásához; vállalkozásalapításhoz nyújtott hozzájárulás; foglalkoztatási támogatás; álláskeresési támogatás; különleges kiadásokhoz való hozzájárulás, úgymint eltartott személyek gondozási költségeihez való hozzájárulás és hozzájárulás az utazási költségekhez; |
| --- | --- |

10.

megállapítja, hogy a társfinanszírozással biztosítandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja 1 010 munkavállaló foglalkoztatásba történő visszailleszkedését célzó intézkedéseket tartalmaz, úgymint pályaorientáció, az újbóli elhelyezkedéshez és a munkakereséshez nyújtott támogatás; képzés, átképzés és szakképzés; kísérőintézkedések vállalkozás létrehozásához; vállalkozásalapításhoz nyújtott hozzájárulás; foglalkoztatási támogatás; álláskeresési támogatás; különleges kiadásokhoz való hozzájárulás, úgymint eltartott személyek gondozási költségeihez való hozzájárulás és hozzájárulás az utazási költségekhez;

| 11. | örömmel látja, hogy az összehangolt EGAA-csomagban foglalt intézkedések kialakításáról konzultációt folytattak a szociális partnerekkel, valamint különösen a helyi szakszervezetekkel; megjegyzi, hogy az EGAA végrehajtása és az EGAA-hoz való hozzáférés tekintetében a nők és a férfiak egyenlőségét szem előtt tartó politikát és a megkülönböztetésmentesség elvét fogják alkalmazni; |
| --- | --- |

11.

örömmel látja, hogy az összehangolt EGAA-csomagban foglalt intézkedések kialakításáról konzultációt folytattak a szociális partnerekkel, valamint különösen a helyi szakszervezetekkel; megjegyzi, hogy az EGAA végrehajtása és az EGAA-hoz való hozzáférés tekintetében a nők és a férfiak egyenlőségét szem előtt tartó politikát és a megkülönböztetésmentesség elvét fogják alkalmazni;

| 12. | örömmel látja, hogy a csomag kialakításáról konzultációt folytattak a szociális partnerekkel, örömmel látja, hogy egy irányítóbizottság fogja nyomon követni a csomag végrehajtását; |
| --- | --- |

12.

örömmel látja, hogy a csomag kialakításáról konzultációt folytattak a szociális partnerekkel, örömmel látja, hogy egy irányítóbizottság fogja nyomon követni a csomag végrehajtását;

| 13. | felhívja a figyelmet a munkavállalók munkavállalási esélyeinek személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén történő javítására; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá; |
| --- | --- |

13.

felhívja a figyelmet a munkavállalók munkavállalási esélyeinek személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén történő javítására; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá;

| 14. | felhívja a tagállamokat, hogy a jövőbeni kérelmekben tüntessék fel az alábbi információkat az EGAA által támogatandó képzési intézkedések vonatkozásában: a nyújtott képzés típusa, melyik ágazatokban, az ajánlat megfelel-e a várható készségigényeknek a régióban/településen, illetve összhangban van-e a régió jövőbeni gazdasági kilátásaival; |
| --- | --- |

14.

felhívja a tagállamokat, hogy a jövőbeni kérelmekben tüntessék fel az alábbi információkat az EGAA által támogatandó képzési intézkedések vonatkozásában: a nyújtott képzés típusa, melyik ágazatokban, az ajánlat megfelel-e a várható készségigényeknek a régióban/településen, illetve összhangban van-e a régió jövőbeni gazdasági kilátásaival;

| 15. | megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; hangsúlyozza, hogy az olasz hatóságok által nyújtott megerősítés szerint a támogatható intézkedésekre más uniós pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának, valamint annak biztosítása érdekében, hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között; |
| --- | --- |

15.

megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; hangsúlyozza, hogy az olasz hatóságok által nyújtott megerősítés szerint a támogatható intézkedésekre más uniós pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának, valamint annak biztosítása érdekében, hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között;

| 16. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament gyorsított támogatás-kiutalásra irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) szóló új rendeletben tovább tökéletesedik majd az eljárás, és az EGAA hatékonyabbá, átláthatóbbá és láthatóbbá válik; |
| --- | --- |

16.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament gyorsított támogatás-kiutalásra irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) szóló új rendeletben tovább tökéletesedik majd az eljárás, és az EGAA hatékonyabbá, átláthatóbbá és láthatóbbá válik;

| 17. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott egyéni munkavállalók újbóli stabil foglalkoztatását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedések társfinanszírozásában vehet részt, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a vállalatok feladata a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében, sem a vállalatok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott egyéni munkavállalók újbóli stabil foglalkoztatását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedések társfinanszírozásában vehet részt, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a vállalatok feladata a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében, sem a vállalatok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányuló intézkedéseket;

| 18. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

18.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 19. | üdvözli a Tanács keretében létrejött megállapodást arról, hogy az EGAA végrehajtási rendeletébe a 2014–2020 közötti időszakra ismét bevezetik a válsághoz kapcsolódó igénybevétel kritériumát, amely lehetővé teszi a globális kereskedelmi folyamatokban bekövetkezett változások miatt munkahelyüket elveszítők mellett a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók pénzügyi támogatását is; |
| --- | --- |

19.

üdvözli a Tanács keretében létrejött megállapodást arról, hogy az EGAA végrehajtási rendeletébe a 2014–2020 közötti időszakra ismét bevezetik a válsághoz kapcsolódó igénybevétel kritériumát, amely lehetővé teszi a globális kereskedelmi folyamatokban bekövetkezett változások miatt munkahelyüket elveszítők mellett a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók pénzügyi támogatását is;

| 20. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

20.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 21. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

21.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

(3)  EGF/2012/008 De Tomaso Automobili (a jelen határozatra irányuló javasatban tárgyalt eset), EGF/2012/005 Saab Automotive COM(2012)0622, EGF/2009/013 Karmann COM(2010)0007, EGF/2008/004 Castilla y Leon Aragon COM(2009)0150, EGF/2008/002 Delphi COM(2008)0547, EGF/2007/010 Lisboa Alentejo COM(2008)0094, EGF/2007/001 PSA Suppliers COM(2007)0415.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről (Olaszország „EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili” referenciaszámú kérelme)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 2013/514/EU határozat.)

---

| 19.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/105 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/105

---

P7_TA(2013)0397

A tengerészeti munkaügyi egyezmény végrehajtásáról szóló 2009/13/EK tanácsi irányelv végrehajtása vonatkozásában a lobogó szerinti államokra háruló kötelezettségek ***I

Az Európai Parlament 2013. október 8-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége (ECSA) és az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) között létrejött, a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezmény alapján kötött megállapodás végrehajtásáról, valamint az 1999/63/EK irányelv módosításáról szóló 2009/13/EK tanácsi irányelv végrehajtása vonatkozásában a lobogó szerinti államokra háruló kötelezettségekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2012)0134 – C7-0083/2012 – 2012/0065(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 181/23)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság által a Parlament és Tanács elé terjesztett javaslatra (COM(2012)0134), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által a Parlament és Tanács elé terjesztett javaslatra (COM(2012)0134),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 100. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0083/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 100. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0083/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. július 11-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. július 11-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával való konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával való konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. június 12-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. június 12-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, valamint a Közlekedési Bizottság véleményére (A7-0037/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, valamint a Közlekedési Bizottság véleményére (A7-0037/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (2); |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (2);

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 299., 2012.10.4., 153. o.

(2)  Ez az álláspont lép a 2013. március 13-án elfogadott módosítások helyébe (Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0080).

---

P7_TC1-COD(2012)0065

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. október 8-án került elfogadásra a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezménynek való megfelelés és annak végrehajtása vonatkozásában a lobogó szerinti államokra háruló egyes kötelezettségekről szóló 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2013/54/EU irányelv.)

---

| 19.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/106 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/106

---

P7_TA(2013)0398

Dohánytermékek és kapcsolódó termékek gyártása, kiszerelése és értékesítése ***I

Az Európai Parlament 2013. október 8-án elfogadott módosításai a tagállamoknak a dohánytermékek és kapcsolódó termékek gyártására, kiszerelésére és értékesítésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közelítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2012)0788 – C7-0420/2012 – 2012/0366(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 181/24)

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat

3 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a) | Az egészségügyi figyelmeztetések egy szervezett, hatékony és hosszú távú dohányzásellenes stratégia részét képezik, jól körülhatárolt hatállyal és célkitűzésekkel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)

Az egészségügyi figyelmeztetések egy szervezett, hatékony és hosszú távú dohányzásellenes stratégia részét képezik, jól körülhatárolt hatállyal és célkitűzésekkel.

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | A dohánytermékek és kapcsolódó termékek belső piacának mérete, valamint a dohánytermékgyártók egyre fokozódó, arra irányuló törekvése, hogy a termelést az Unió egészében a tagállamok csupán néhány termelőüzemére összpontosítsák, a dohánytermékeknek és a kapcsolódó termékeknek az ebből következő jelentős mértékű nemzetközi dimenziójú kereskedelme
  inkább
  uniós szintű
  – nem pedig nemzeti szintű –
  jogalkotási lépéseket tesz szükségessé azért, hogy a dohánytermékek belső piaca zavartalanul működjön. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

A dohánytermékek és kapcsolódó termékek belső piacának mérete, valamint a dohánytermékgyártók egyre fokozódó, arra irányuló törekvése, hogy a termelést az Unió egészében a tagállamok csupán néhány termelőüzemére összpontosítsák, a dohánytermékeknek és a kapcsolódó termékeknek az ebből következő jelentős mértékű nemzetközi dimenziójú kereskedelme
  inkább
  uniós szintű
  – nem pedig nemzeti szintű –
  jogalkotási lépéseket tesz szükségessé azért, hogy a dohánytermékek belső piaca zavartalanul működjön.

| (6) | A dohánytermékek és kapcsolódó termékek belső piacának mérete, a dohánytermékgyártók egyre fokozódó, arra irányuló törekvése, hogy a termelést az Unió egészében a tagállamok csupán néhány termelőüzemére összpontosítsák, valamint a dohánytermékeknek és a kapcsolódó termékeknek az ebből következő jelentős mértékű nemzetközi dimenziójú kereskedelme
  megerősített
  uniós szintű jogalkotási lépéseket tesz szükségessé azért, hogy a dohánytermékek belső piaca zavartalanul működjön. |
| --- | --- |

(6)

A dohánytermékek és kapcsolódó termékek belső piacának mérete, a dohánytermékgyártók egyre fokozódó, arra irányuló törekvése, hogy a termelést az Unió egészében a tagállamok csupán néhány termelőüzemére összpontosítsák, valamint a dohánytermékeknek és a kapcsolódó termékeknek az ebből következő jelentős mértékű nemzetközi dimenziójú kereskedelme
  megerősített
  uniós szintű jogalkotási lépéseket tesz szükségessé azért, hogy a dohánytermékek belső piaca zavartalanul működjön.

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | Az uniós szintű jogalkotási fellépés a WHO 2003. májusi Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezményének (FCTC) a végrehajtásához is szükséges
  ; az egyezménynek
  az Európai Unió
  és tagállamai részes felei
  . Különösen releváns a 9. cikk (a dohánytermékek összetételének szabályozása), a 10. cikk (a dohánytermékek adatai nyilvánosságra hozatalának szabályozása), a 11. cikk (a dohánytermékek csomagolása és címkézése), a 13. cikk (reklámozás) és a 15. cikk (dohánytermékek tiltott kereskedelme). A Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezmény (a továbbiakban: keretegyezmény) végrehajtására vonatkozó iránymutatásokat az Unió és a tagállamok támogatásával konszenzussal fogadták el a Felek által rendezett számos konferencia során. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

Az uniós szintű jogalkotási fellépés a WHO 2003. májusi Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezményének (FCTC) a végrehajtásához is szükséges
  ; az egyezménynek
  az Európai Unió
  és tagállamai részes felei
  . Különösen releváns a 9. cikk (a dohánytermékek összetételének szabályozása), a 10. cikk (a dohánytermékek adatai nyilvánosságra hozatalának szabályozása), a 11. cikk (a dohánytermékek csomagolása és címkézése), a 13. cikk (reklámozás) és a 15. cikk (dohánytermékek tiltott kereskedelme). A Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezmény (a továbbiakban: keretegyezmény) végrehajtására vonatkozó iránymutatásokat az Unió és a tagállamok támogatásával konszenzussal fogadták el a Felek által rendezett számos konferencia során.

| (7) | Az uniós szintű jogalkotási fellépés a WHO 2003. májusi
  , mérföldkő jelentőségű
  Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezményének (FCTC) a végrehajtásához is szükséges
  . Valamennyi tagállam és maga
  az Európai Unió
  is aláírta és ratifikálta a keretegyezményt, aminek következtében a nemzetközi jog alapján annak rendelkezései kötelezőek rájuk nézve
  . Különösen releváns a 9. cikk (a dohánytermékek összetételének szabályozása), a 10. cikk (a dohánytermékek adatai nyilvánosságra hozatalának szabályozása), a 11. cikk (a dohánytermékek csomagolása és címkézése), a 13. cikk (reklámozás) és a 15. cikk (dohánytermékek tiltott kereskedelme). A Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezmény (a továbbiakban: keretegyezmény) végrehajtására vonatkozó iránymutatásokat az Unió és a tagállamok támogatásával konszenzussal fogadták el a Felek által rendezett számos konferencia során. |
| --- | --- |

(7)

Az uniós szintű jogalkotási fellépés a WHO 2003. májusi
  , mérföldkő jelentőségű
  Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezményének (FCTC) a végrehajtásához is szükséges
  . Valamennyi tagállam és maga
  az Európai Unió
  is aláírta és ratifikálta a keretegyezményt, aminek következtében a nemzetközi jog alapján annak rendelkezései kötelezőek rájuk nézve
  . Különösen releváns a 9. cikk (a dohánytermékek összetételének szabályozása), a 10. cikk (a dohánytermékek adatai nyilvánosságra hozatalának szabályozása), a 11. cikk (a dohánytermékek csomagolása és címkézése), a 13. cikk (reklámozás) és a 15. cikk (dohánytermékek tiltott kereskedelme). A Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezmény (a továbbiakban: keretegyezmény) végrehajtására vonatkozó iránymutatásokat az Unió és a tagállamok támogatásával konszenzussal fogadták el a Felek által rendezett számos konferencia során.

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: Szerződés) 114. cikkének (3) bekezdése szerint az egészség védelmének magas szintjét kell alapul venni, különös figyelemmel a tudományos tényeken alapuló új fejleményekre. A dohánytermékek nem szokásos árucikkek, és figyelembe véve a dohánytermékek fokozottan káros hatásait, az egészségvédelem kérdését különösen jelentőségteljes kérdésként kell kezelni, mindenekelőtt a fiatalok körében előforduló dohányzás arányának visszaszorítása tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: Szerződés) 114. cikkének (3) bekezdése szerint az egészség védelmének magas szintjét kell alapul venni, különös figyelemmel a tudományos tényeken alapuló új fejleményekre. A dohánytermékek nem szokásos árucikkek, és figyelembe véve a dohánytermékek fokozottan káros hatásait, az egészségvédelem kérdését különösen jelentőségteljes kérdésként kell kezelni, mindenekelőtt a fiatalok körében előforduló dohányzás arányának visszaszorítása tekintetében.

| (8) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: Szerződés) 114. cikkének (3) bekezdése szerint az egészség védelmének magas szintjét kell alapul venni, különös figyelemmel a tudományos tényeken alapuló új fejleményekre. A dohánytermékek nem szokásos árucikkek, és figyelembe véve a dohánytermékek fokozottan káros hatásait, az egészségvédelem kérdését különösen jelentőségteljes kérdésként kell kezelni, mindenekelőtt a fiatalok körében előforduló dohányzás arányának visszaszorítása tekintetében.
  E célból a tagállamoknak – különösen az iskolákban, illetve a médián keresztül – elő kell mozdítaniuk a dohányzás megelőzésére irányuló kampányokat. A gyártói felelősség elvének megfelelően a dohánytermékek előállítóit kell felelőssé tenni a dohányfogyasztás miatt fellépő valamennyi egészségügyi kiadásért. |
| --- | --- |

(8)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: Szerződés) 114. cikkének (3) bekezdése szerint az egészség védelmének magas szintjét kell alapul venni, különös figyelemmel a tudományos tényeken alapuló új fejleményekre. A dohánytermékek nem szokásos árucikkek, és figyelembe véve a dohánytermékek fokozottan káros hatásait, az egészségvédelem kérdését különösen jelentőségteljes kérdésként kell kezelni, mindenekelőtt a fiatalok körében előforduló dohányzás arányának visszaszorítása tekintetében.
  E célból a tagállamoknak – különösen az iskolákban, illetve a médián keresztül – elő kell mozdítaniuk a dohányzás megelőzésére irányuló kampányokat. A gyártói felelősség elvének megfelelően a dohánytermékek előállítóit kell felelőssé tenni a dohányfogyasztás miatt fellépő valamennyi egészségügyi kiadásért.

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat

9 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9a) | Mivel nem valószínű, hogy a számos tagállamban nagy számban élő dohányosok teljesen leszoknak a dohányzásról, a jogszabályoknak figyelembe kell venniük azt, hogy ezeknek az embereknek joguk van objektíven tájékozódni az esetleges dohányzás egészségükre gyakorolt hatásairól. Ezt a tájékoztatást az általuk fogyasztott termék csomagolásán is megkapják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9a)

Mivel nem valószínű, hogy a számos tagállamban nagy számban élő dohányosok teljesen leszoknak a dohányzásról, a jogszabályoknak figyelembe kell venniük azt, hogy ezeknek az embereknek joguk van objektíven tájékozódni az esetleges dohányzás egészségükre gyakorolt hatásairól. Ezt a tájékoztatást az általuk fogyasztott termék csomagolásán is megkapják.

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | A cigaretták kátrány-, nikotin- és szén-monoxid-hozamainak mérésére a következő nemzetközileg elismert ISO-szabványokra kell hivatkozni: 4387, 10315 és 8454. Más kibocsátás esetében nincsenek nemzetközileg megállapított szabványok vagy tesztek a hozam mennyiségi meghatározására, de
  az ezek
  kifejlesztésére irányuló munka jelenleg zajlik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

A cigaretták kátrány-, nikotin- és szén-monoxid-hozamainak mérésére a következő nemzetközileg elismert ISO-szabványokra kell hivatkozni: 4387, 10315 és 8454. Más kibocsátás esetében nincsenek nemzetközileg megállapított szabványok vagy tesztek a hozam mennyiségi meghatározására, de
  az ezek
  kifejlesztésére irányuló munka jelenleg zajlik.

| (10) | A cigaretták kátrány-, nikotin- és szén-monoxid-hozamainak mérésére a következő nemzetközileg elismert ISO-szabványokra kell hivatkozni: 4387, 10315 és 8454. Más kibocsátás esetében nincsenek nemzetközileg megállapított szabványok vagy tesztek a hozam mennyiségi meghatározására, de
  a tagállamoknak és a Bizottságnak tevékenyen ösztönözniük kell az ezek
  kifejlesztésére irányuló jelenlegi
  nemzetközi
  erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

(10)

A cigaretták kátrány-, nikotin- és szén-monoxid-hozamainak mérésére a következő nemzetközileg elismert ISO-szabványokra kell hivatkozni: 4387, 10315 és 8454. Más kibocsátás esetében nincsenek nemzetközileg megállapított szabványok vagy tesztek a hozam mennyiségi meghatározására, de
  a tagállamoknak és a Bizottságnak tevékenyen ösztönözniük kell az ezek
  kifejlesztésére irányuló jelenlegi
  nemzetközi
  erőfeszítéseket.

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat

10 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (10a) | Bizonyított tény, hogy a dohányban található polónium-210 izotóp jelentős mértékben rákkeltő hatású. A cigarettákban való előfordulását néhány egyszerű intézkedés révén szinte teljes mértékben meg lehetne szüntetni. Helyénvaló lenne tehát megállapítani a polónium-210 izotóp maximális hozamát, amivel 95 %-kal csökkenthető lenne a cigaretták jelenlegi átlagos polónium-210-tartalma. ISO- szabványt kell kidolgozni a dohány polónium-210-tartalmának mérésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10a)

Bizonyított tény, hogy a dohányban található polónium-210 izotóp jelentős mértékben rákkeltő hatású. A cigarettákban való előfordulását néhány egyszerű intézkedés révén szinte teljes mértékben meg lehetne szüntetni. Helyénvaló lenne tehát megállapítani a polónium-210 izotóp maximális hozamát, amivel 95 %-kal csökkenthető lenne a cigaretták jelenlegi átlagos polónium-210-tartalma. ISO- szabványt kell kidolgozni a dohány polónium-210-tartalmának mérésére.

Módosítás 8

Irányelvre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | A maximális hozamok rögzítése tekintetében egy későbbi időpontban szükséges és helyénvaló lehet a rögzített hozamok
  kiigazítása
  vagy a kibocsátás számára maximális küszöbérték meghatározása, figyelembe véve toxicitásukat vagy függőséget okozó hatásukat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

A maximális hozamok rögzítése tekintetében egy későbbi időpontban szükséges és helyénvaló lehet a rögzített hozamok
  kiigazítása
  vagy a kibocsátás számára maximális küszöbérték meghatározása, figyelembe véve toxicitásukat vagy függőséget okozó hatásukat.

| (11) | A maximális hozamok rögzítése tekintetében egy későbbi időpontban szükséges és helyénvaló lehet a rögzített hozamok
  csökkentése
  vagy a kibocsátás számára maximális küszöbérték meghatározása, figyelembe véve toxicitásukat vagy függőséget okozó hatásukat. |
| --- | --- |

(11)

A maximális hozamok rögzítése tekintetében egy későbbi időpontban szükséges és helyénvaló lehet a rögzített hozamok
  csökkentése
  vagy a kibocsátás számára maximális küszöbérték meghatározása, figyelembe véve toxicitásukat vagy függőséget okozó hatásukat.

Módosítás 9

Irányelvre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | A jelenlegi különböző jelentéstételi formátumok használata megnehezíti a gyártók és az importőrök számára, hogy teljesítsék jelentéstételi kötelezettségeiket, a tagállamok és a Bizottság számára pedig megterhelő a kapott információk összehasonlítása, elemzése és a következtetések levonása. Ennek fényében az összetevők és a kibocsátás jelentésére közös kötelező formátumot kell bevezetni. Biztosítani kell a termékekre vonatkozó információ lehető legnagyobb áttekinthetőségét a nyilvánosság számára, miközben gondoskodni kell arról, hogy a dohánytermékgyártók kereskedelmi- és szellemitulajdon-jogait is megfelelően figyelembe vegyék. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

A jelenlegi különböző jelentéstételi formátumok használata megnehezíti a gyártók és az importőrök számára, hogy teljesítsék jelentéstételi kötelezettségeiket, a tagállamok és a Bizottság számára pedig megterhelő a kapott információk összehasonlítása, elemzése és a következtetések levonása. Ennek fényében az összetevők és a kibocsátás jelentésére közös kötelező formátumot kell bevezetni. Biztosítani kell a termékekre vonatkozó információ lehető legnagyobb áttekinthetőségét a nyilvánosság számára, miközben gondoskodni kell arról, hogy a dohánytermékgyártók kereskedelmi- és szellemitulajdon-jogait is megfelelően figyelembe vegyék.

| (13) | A jelenlegi különböző jelentéstételi formátumok használata megnehezíti a gyártók és az importőrök számára, hogy teljesítsék jelentéstételi kötelezettségeiket, a tagállamok és a Bizottság számára pedig megterhelő a kapott információk összehasonlítása, elemzése és a következtetések levonása. Ennek fényében az összetevők és a kibocsátás jelentésére közös kötelező formátumot kell bevezetni. Biztosítani kell a termékekre vonatkozó információ lehető legnagyobb áttekinthetőségét a nyilvánosság számára, miközben gondoskodni kell arról, hogy a dohánytermékgyártók kereskedelmi- és szellemitulajdon-jogait is megfelelően figyelembe vegyék
  , különös tekintettel a kis- és középvállalkozások jogaira
  . |
| --- | --- |

(13)

A jelenlegi különböző jelentéstételi formátumok használata megnehezíti a gyártók és az importőrök számára, hogy teljesítsék jelentéstételi kötelezettségeiket, a tagállamok és a Bizottság számára pedig megterhelő a kapott információk összehasonlítása, elemzése és a következtetések levonása. Ennek fényében az összetevők és a kibocsátás jelentésére közös kötelező formátumot kell bevezetni. Biztosítani kell a termékekre vonatkozó információ lehető legnagyobb áttekinthetőségét a nyilvánosság számára, miközben gondoskodni kell arról, hogy a dohánytermékgyártók kereskedelmi- és szellemitulajdon-jogait is megfelelően figyelembe vegyék
  , különös tekintettel a kis- és középvállalkozások jogaira
  .

Módosítás 10

Irányelvre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | Az összetevők szabályozásában a harmonizált megközelítés hiánya hatással van a belső piac működésére, valamint a termékeknek az EU-n belüli szabad mozgására. Egyes tagállamok egyes összetevőket engedélyező vagy betiltó jogszabályokat fogadtak el, illetve ilyen, kötelező jellegű megállapodásokat kötöttek az ágazattal. Ennek eredményeként egyes összetevők egyes tagállamokban tilosak, míg másokban nem. A tagállamok emellett különböző megközelítést alkalmaznak a cigarettafilterben elhelyezett adalékanyagok, valamint a dohányfüstöt színező adalékanyagok tekintetében. Harmonizáció nélkül a belső piacon meglévő akadályok várhatóan nőni fognak a következő években, figyelembe véve a Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezményt és iránymutatásait, valamint az Unión kívüli jogrendszerekben szerzett tapasztalatokat. A Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezmény 9. és 10. cikkére vonatkozó iránymutatások különösen arra szólítanak fel, hogy a dohánytermékeknél ne legyenek felhasználhatók olyan összetevők, amelyek ízfokozó hatásúak, azt a benyomást keltik, hogy a dohánytermékek kedvező hatást gyakorolnak az egészségre, az energiával vagy a vitalitással hozhatók kapcsolatba, vagy színező tulajdonságaik vannak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

Az összetevők szabályozásában a harmonizált megközelítés hiánya hatással van a belső piac működésére, valamint a termékeknek az EU-n belüli szabad mozgására. Egyes tagállamok egyes összetevőket engedélyező vagy betiltó jogszabályokat fogadtak el, illetve ilyen, kötelező jellegű megállapodásokat kötöttek az ágazattal. Ennek eredményeként egyes összetevők egyes tagállamokban tilosak, míg másokban nem. A tagállamok emellett különböző megközelítést alkalmaznak a cigarettafilterben elhelyezett adalékanyagok, valamint a dohányfüstöt színező adalékanyagok tekintetében. Harmonizáció nélkül a belső piacon meglévő akadályok várhatóan nőni fognak a következő években, figyelembe véve a Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezményt és iránymutatásait, valamint az Unión kívüli jogrendszerekben szerzett tapasztalatokat. A Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezmény 9. és 10. cikkére vonatkozó iránymutatások különösen arra szólítanak fel, hogy a dohánytermékeknél ne legyenek felhasználhatók olyan összetevők, amelyek ízfokozó hatásúak, azt a benyomást keltik, hogy a dohánytermékek kedvező hatást gyakorolnak az egészségre, az energiával vagy a vitalitással hozhatók kapcsolatba, vagy színező tulajdonságaik vannak.

| (14) | Az összetevők szabályozásában a harmonizált megközelítés hiánya hatással van a belső piac működésére, valamint a termékeknek az EU-n belüli szabad mozgására. Egyes tagállamok egyes összetevőket engedélyező vagy betiltó jogszabályokat fogadtak el, illetve ilyen, kötelező jellegű megállapodásokat kötöttek az ágazattal. Ennek eredményeként egyes összetevők egyes tagállamokban tilosak, míg másokban nem. A tagállamok emellett különböző megközelítést alkalmaznak a cigarettafilterben elhelyezett adalékanyagok, valamint a dohányfüstöt színező adalékanyagok tekintetében. Harmonizáció nélkül a belső piacon meglévő akadályok várhatóan nőni fognak a következő években, figyelembe véve a Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezményt és iránymutatásait, valamint az Unión kívüli jogrendszerekben szerzett tapasztalatokat. A Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezmény 9. és 10. cikkére vonatkozó iránymutatások különösen arra szólítanak fel, hogy a dohánytermékeknél ne legyenek felhasználhatók olyan összetevők, amelyek ízfokozó hatásúak, azt a benyomást keltik, hogy a dohánytermékek kedvező hatást gyakorolnak az egészségre, az energiával vagy a vitalitással hozhatók kapcsolatba, vagy színező tulajdonságaik vannak.
  Azokat az összetevőket is el kell távolítani, amelyek fokozzák a függőséget okozó hatást és a toxicitást. |
| --- | --- |

(14)

Az összetevők szabályozásában a harmonizált megközelítés hiánya hatással van a belső piac működésére, valamint a termékeknek az EU-n belüli szabad mozgására. Egyes tagállamok egyes összetevőket engedélyező vagy betiltó jogszabályokat fogadtak el, illetve ilyen, kötelező jellegű megállapodásokat kötöttek az ágazattal. Ennek eredményeként egyes összetevők egyes tagállamokban tilosak, míg másokban nem. A tagállamok emellett különböző megközelítést alkalmaznak a cigarettafilterben elhelyezett adalékanyagok, valamint a dohányfüstöt színező adalékanyagok tekintetében. Harmonizáció nélkül a belső piacon meglévő akadályok várhatóan nőni fognak a következő években, figyelembe véve a Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezményt és iránymutatásait, valamint az Unión kívüli jogrendszerekben szerzett tapasztalatokat. A Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezmény 9. és 10. cikkére vonatkozó iránymutatások különösen arra szólítanak fel, hogy a dohánytermékeknél ne legyenek felhasználhatók olyan összetevők, amelyek ízfokozó hatásúak, azt a benyomást keltik, hogy a dohánytermékek kedvező hatást gyakorolnak az egészségre, az energiával vagy a vitalitással hozhatók kapcsolatba, vagy színező tulajdonságaik vannak.
  Azokat az összetevőket is el kell távolítani, amelyek fokozzák a függőséget okozó hatást és a toxicitást.

Módosítás 11

Irányelvre irányuló javaslat

14 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (14a) | Az emberi egészség megóvása érdekében fel kell mérni a dohánytermékekben alkalmazható adalékanyagok biztonságosságát. Az adalékanyagok dohánytermékekben történő alkalmazását csak akkor szabad engedélyezni, ha szerepelnek az engedélyezett adalékanyagok uniós listáján. E listán fel kell tüntetni az engedélyezett adalékanyagok használatára vonatkozó követelményeket vagy korlátozásokat is. Az uniós listán nem szereplő vagy ezen irányelvnek nem megfelelően alkalmazott adalékanyagokat tartalmazó dohánytermékeket nem szabad forgalomba hozni az uniós piacon. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14a)

Az emberi egészség megóvása érdekében fel kell mérni a dohánytermékekben alkalmazható adalékanyagok biztonságosságát. Az adalékanyagok dohánytermékekben történő alkalmazását csak akkor szabad engedélyezni, ha szerepelnek az engedélyezett adalékanyagok uniós listáján. E listán fel kell tüntetni az engedélyezett adalékanyagok használatára vonatkozó követelményeket vagy korlátozásokat is. Az uniós listán nem szereplő vagy ezen irányelvnek nem megfelelően alkalmazott adalékanyagokat tartalmazó dohánytermékeket nem szabad forgalomba hozni az uniós piacon.

Módosítás 12

Irányelvre irányuló javaslat

14 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (14b) | Fontos, hogy ne csupán magának az adalékanyagnak a tulajdonságait vizsgálják, hanem az égéstermékéit is. Az adalékanyagok és azok égéstermékei nem lehetnek olyanok, amelyek megfelelnek az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló, 2008. december 16-i 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (2)

  értelmében veszélyesnek minősített anyagok kritériumainak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14b)

Fontos, hogy ne csupán magának az adalékanyagnak a tulajdonságait vizsgálják, hanem az égéstermékéit is. Az adalékanyagok és azok égéstermékei nem lehetnek olyanok, amelyek megfelelnek az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló, 2008. december 16-i 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (2)

  értelmében veszélyesnek minősített anyagok kritériumainak.

Módosítás 13

Irányelvre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | Az eltérő szabályozás valószínűségét tovább növelik az azokkal a dohánytermékekkel
  – beleértve a füstnélküli dohánytermékeket –
  kapcsolatos aggályok, amelyek a dohány mellett más jellegzetes ízesítést tartalmaznak, és amelyek így hozzájárulhatnak a dohányzásra való rászokáshoz, vagy befolyásolhatják a dohányfogyasztási szokásokat. Több országban például a mentolos termékek értékesítése fokozatosan nőtt, míg a dohányzás aránya általánosa csökkent. Számos vizsgálat jelezte, hogy a mentolos dohánytermékek elősegítik az inhalációt, valamint növelik a dohányozni kezdő fiatalok arányát. El kell kerülni az olyan intézkedéseket, amelyek indokolatlan különbségeket tesznek az ízesített cigaretták (pl. mentolos cigaretta, szegfűszeggel ízesített cigaretta [kretek]) között. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

Az eltérő szabályozás valószínűségét tovább növelik az azokkal a dohánytermékekkel
  – beleértve a füstnélküli dohánytermékeket –
  kapcsolatos aggályok, amelyek a dohány mellett más jellegzetes ízesítést tartalmaznak, és amelyek így hozzájárulhatnak a dohányzásra való rászokáshoz, vagy befolyásolhatják a dohányfogyasztási szokásokat. Több országban például a mentolos termékek értékesítése fokozatosan nőtt, míg a dohányzás aránya általánosa csökkent. Számos vizsgálat jelezte, hogy a mentolos dohánytermékek elősegítik az inhalációt, valamint növelik a dohányozni kezdő fiatalok arányát. El kell kerülni az olyan intézkedéseket, amelyek indokolatlan különbségeket tesznek az ízesített cigaretták (pl. mentolos cigaretta, szegfűszeggel ízesített cigaretta [kretek]) között.

| (15) | Az eltérő szabályozás valószínűségét tovább növelik az azokkal a dohánytermékekkel kapcsolatos aggályok, amelyek a dohány mellett más jellegzetes ízesítést tartalmaznak, és amelyek így hozzájárulhatnak a dohányzásra való rászokáshoz, vagy befolyásolhatják a dohányfogyasztási szokásokat. Több országban például a mentolos termékek értékesítése fokozatosan nőtt, míg a dohányzás aránya általánosan csökkent. Számos vizsgálat jelezte, hogy a mentolos dohánytermékek elősegítik az inhalációt, valamint növelik a dohányozni kezdő fiatalok arányát. El kell kerülni az olyan intézkedéseket, amelyek indokolatlan különbségeket tesznek az ízesített cigaretták (pl. mentolos cigaretta, szegfűszeggel ízesített cigaretta [kretek]) között. |
| --- | --- |

(15)

Az eltérő szabályozás valószínűségét tovább növelik az azokkal a dohánytermékekkel kapcsolatos aggályok, amelyek a dohány mellett más jellegzetes ízesítést tartalmaznak, és amelyek így hozzájárulhatnak a dohányzásra való rászokáshoz, vagy befolyásolhatják a dohányfogyasztási szokásokat. Több országban például a mentolos termékek értékesítése fokozatosan nőtt, míg a dohányzás aránya általánosan csökkent. Számos vizsgálat jelezte, hogy a mentolos dohánytermékek elősegítik az inhalációt, valamint növelik a dohányozni kezdő fiatalok arányát. El kell kerülni az olyan intézkedéseket, amelyek indokolatlan különbségeket tesznek az ízesített cigaretták (pl. mentolos cigaretta, szegfűszeggel ízesített cigaretta [kretek]) között.

Módosítás 14

Irányelvre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | A jellegzetes ízesítésű dohánytermékek betiltása nem tiltja meg az összes adalékanyag használatát, viszont kötelezi a gyártót, hogy olyan mértékben csökkentse az adalékanyagot vagy az adalékanyagok kombinációját, hogy használatuk ne eredményezzen jellegzetes ízt. A dohánytermékek gyártásához szükséges adalékanyagok használatát meg kell engedni, amennyiben nem eredményeznek jellegzetes ízt. A Bizottságnak egységes feltételeket kell biztosítania a jellegzetes ízesítésre vonatkozó rendelkezések végrehajtásához. A tagállamoknak és a Bizottságnak független szakértői értékelő testületeket kell alkalmazniuk, amelyek segítséget nyújtanak a döntéshozatal során. Az irányelv alkalmazása nem tehet különbséget az egyes dohányfajták között. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

A jellegzetes ízesítésű dohánytermékek betiltása nem tiltja meg az összes adalékanyag használatát, viszont kötelezi a gyártót, hogy olyan mértékben csökkentse az adalékanyagot vagy az adalékanyagok kombinációját, hogy használatuk ne eredményezzen jellegzetes ízt. A dohánytermékek gyártásához szükséges adalékanyagok használatát meg kell engedni, amennyiben nem eredményeznek jellegzetes ízt. A Bizottságnak egységes feltételeket kell biztosítania a jellegzetes ízesítésre vonatkozó rendelkezések végrehajtásához. A tagállamoknak és a Bizottságnak független szakértői értékelő testületeket kell alkalmazniuk, amelyek segítséget nyújtanak a döntéshozatal során. Az irányelv alkalmazása nem tehet különbséget az egyes dohányfajták között.

törölve

Módosítás 15

Irányelvre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | Egyes adalékanyagokat azért alkalmaznak, hogy azt a benyomást keltsék, mintha a dohánytermékek kedvező hatással lennének az egészségre, kisebb egészségi kockázatot jelentenének, fokoznák a szellemi frissességet és a fizikai teljesítőképességet.
  Ezeket az adalékanyagokat
  az egységes szabályok biztosítása és az egészségvédelem magas szintje érdekében
  be kell tiltani
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

Egyes adalékanyagokat azért alkalmaznak, hogy azt a benyomást keltsék, mintha a dohánytermékek kedvező hatással lennének az egészségre, kisebb egészségi kockázatot jelentenének, fokoznák a szellemi frissességet és a fizikai teljesítőképességet.
  Ezeket az adalékanyagokat
  az egységes szabályok biztosítása és az egészségvédelem magas szintje érdekében
  be kell tiltani
  .

| (17) | Egyes adalékanyagokat azért alkalmaznak, hogy azt a benyomást keltsék, mintha a dohánytermékek kedvező hatással lennének az egészségre, kisebb egészségi kockázatot jelentenének, fokoznák a szellemi frissességet és a fizikai teljesítőképességet.
  Ezeket az adalékanyagokat
  az egységes szabályok biztosítása és az egészségvédelem magas szintje érdekében
  be kell tiltani
  .
  Emellett nem engedélyezhetők olyan adalékanyagok, amelyek jellegzetes ízt adnak. Ez nem vezethet minden egyes adalékanyag együttes betiltásához. A gyártók számára azonban elő kell írni, hogy olyan mértékben csökkentsék az adalékanyagot vagy az adalékanyagok kombinációját, hogy használatuk ne eredményezzen jellegzetes ízt. A dohánytermékek gyártásához nélkülözhetetlen adalékanyagok alkalmazásának engedélyezését lehetővé kell tenni, amennyiben azok nem eredményeznek jellegzetes ízt, és nem kapcsolódnak a termékek vonzó voltához. |
| --- | --- |

(17)

Egyes adalékanyagokat azért alkalmaznak, hogy azt a benyomást keltsék, mintha a dohánytermékek kedvező hatással lennének az egészségre, kisebb egészségi kockázatot jelentenének, fokoznák a szellemi frissességet és a fizikai teljesítőképességet.
  Ezeket az adalékanyagokat
  az egységes szabályok biztosítása és az egészségvédelem magas szintje érdekében
  be kell tiltani
  .
  Emellett nem engedélyezhetők olyan adalékanyagok, amelyek jellegzetes ízt adnak. Ez nem vezethet minden egyes adalékanyag együttes betiltásához. A gyártók számára azonban elő kell írni, hogy olyan mértékben csökkentsék az adalékanyagot vagy az adalékanyagok kombinációját, hogy használatuk ne eredményezzen jellegzetes ízt. A dohánytermékek gyártásához nélkülözhetetlen adalékanyagok alkalmazásának engedélyezését lehetővé kell tenni, amennyiben azok nem eredményeznek jellegzetes ízt, és nem kapcsolódnak a termékek vonzó voltához.

Módosítás 16

Irányelvre irányuló javaslat

17 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17a) | Egyre többen, többségükben gyermekek, szenvednek asztmától és különböző allergiáktól. Amint azt a WHO megállapítja, nem ismerjük az asztmás megbetegedés összes okát, de az emberek jó életminősége érdekében ki kell küszöbölni a kockázati tényezőket, így az allergéneket, a dohányt és gyulladást okozó vegyi anyagokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17a)

Egyre többen, többségükben gyermekek, szenvednek asztmától és különböző allergiáktól. Amint azt a WHO megállapítja, nem ismerjük az asztmás megbetegedés összes okát, de az emberek jó életminősége érdekében ki kell küszöbölni a kockázati tényezőket, így az allergéneket, a dohányt és gyulladást okozó vegyi anyagokat.

Módosítás 17

Irányelvre irányuló javaslat

18 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (18) | Figyelembe véve, hogy az irányelv elsősorban a fiatalokra fókuszál, a cigarettától, cigarettasodrásra szánt dohányterméktől és a
  füstnélküli dohánytermékektől
  eltérő, elsősorban idősebb fogyasztók által használt dohánytermékek számára bizonyos, az összetevőkre vonatkozó követelmények alól mentességet kell biztosítani, amennyiben nem következik be jelentős változás az értékesítési volumen vagy a fiatalok fogyasztási szokásai tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18)

Figyelembe véve, hogy az irányelv elsősorban a fiatalokra fókuszál, a cigarettától, cigarettasodrásra szánt dohányterméktől és a
  füstnélküli dohánytermékektől
  eltérő, elsősorban idősebb fogyasztók által használt dohánytermékek számára bizonyos, az összetevőkre vonatkozó követelmények alól mentességet kell biztosítani, amennyiben nem következik be jelentős változás az értékesítési volumen vagy a fiatalok fogyasztási szokásai tekintetében.

| (18) | Figyelembe véve, hogy az irányelv elsősorban a fiatalokra fókuszál, a cigarettától, cigarettasodrásra szánt dohányterméktől és a
  vízipipadohánytól
  eltérő, elsősorban idősebb fogyasztók által használt dohánytermékek számára bizonyos, az összetevőkre vonatkozó követelmények alól mentességet kell biztosítani, amennyiben nem következik be jelentős változás az értékesítési volumen vagy a fiatalok fogyasztási szokásai tekintetében. |
| --- | --- |

(18)

Figyelembe véve, hogy az irányelv elsősorban a fiatalokra fókuszál, a cigarettától, cigarettasodrásra szánt dohányterméktől és a
  vízipipadohánytól
  eltérő, elsősorban idősebb fogyasztók által használt dohánytermékek számára bizonyos, az összetevőkre vonatkozó követelmények alól mentességet kell biztosítani, amennyiben nem következik be jelentős változás az értékesítési volumen vagy a fiatalok fogyasztási szokásai tekintetében.

Módosítás 18

Irányelvre irányuló javaslat

18 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (18a) | A tagállamokat ösztönözni kell, hogy amennyiben ezt még nem tették meg, állapítsanak meg a fiatalok védelmét célzó nemzeti jogszabályokat annak érdekében, hogy 18 éven aluliak számára ne lehessen dohánytermékeket árusítani, illetve a 18 éven aluliak ne fogyaszthassanak dohánytermékeket. A tagállamoknak továbbá biztosítaniuk kell az említett tilalmak tiszteletben tartását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18a)

A tagállamokat ösztönözni kell, hogy amennyiben ezt még nem tették meg, állapítsanak meg a fiatalok védelmét célzó nemzeti jogszabályokat annak érdekében, hogy 18 éven aluliak számára ne lehessen dohánytermékeket árusítani, illetve a 18 éven aluliak ne fogyaszthassanak dohánytermékeket. A tagállamoknak továbbá biztosítaniuk kell az említett tilalmak tiszteletben tartását.

Módosítás 19

Irányelvre irányuló javaslat

18 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (18b) | A Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezmény 16. cikke értelmében a részes feleknek foglalkozniuk kell azokkal a termékekkel, amelyeket kiskorú fogyasztóknak szánnak, például dohánytermékek formáját öltő élelmiszertermékekkel és játékokkal, amelyek vonzóak lehetnek a kiskorúak számára. Az utóbbi években különféle olyan termékek – például elektromos cigaretták – kerültek forgalomba, amelyek nem tartalmaznak nikotint, de cigaretta formájúak és a dohányzás folyamatát próbálják imitálni olyan anyagok párologtatása révén, amelyek ártalmatlan jellege tudományosan még nem nyert bizonyítást, illetve elektromos fényhatás révén, amely a cigaretta égését utánozza. Az ilyen termékeket egyértelműen úgy tervezik, hogy fiatal és kiskorú fogyasztók számára vonzóak legyenek, és e termékek számos tagállamban egyre nagyobb népszerűségre tesznek szert a kiskorúak körében. Egyre növekvő aggodalom kíséri a fiatal fogyasztók és kiskorúak ezen, cigarettát utánzó termékek használatára irányuló szokásainak kialakulását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18b)

A Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezmény 16. cikke értelmében a részes feleknek foglalkozniuk kell azokkal a termékekkel, amelyeket kiskorú fogyasztóknak szánnak, például dohánytermékek formáját öltő élelmiszertermékekkel és játékokkal, amelyek vonzóak lehetnek a kiskorúak számára. Az utóbbi években különféle olyan termékek – például elektromos cigaretták – kerültek forgalomba, amelyek nem tartalmaznak nikotint, de cigaretta formájúak és a dohányzás folyamatát próbálják imitálni olyan anyagok párologtatása révén, amelyek ártalmatlan jellege tudományosan még nem nyert bizonyítást, illetve elektromos fényhatás révén, amely a cigaretta égését utánozza. Az ilyen termékeket egyértelműen úgy tervezik, hogy fiatal és kiskorú fogyasztók számára vonzóak legyenek, és e termékek számos tagállamban egyre nagyobb népszerűségre tesznek szert a kiskorúak körében. Egyre növekvő aggodalom kíséri a fiatal fogyasztók és kiskorúak ezen, cigarettát utánzó termékek használatára irányuló szokásainak kialakulását.

Módosítás 20

Irányelvre irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (20) | Az ilyen különbségek akadályozzák a kereskedelmet, valamint hátráltatják a dohánytermékek belső piacának zavartalan működését, ezért azokat fel kell számolni. Előfordulhat, hogy egyes tagállamokban a fogyasztók tájékozottabbak a dohánytermékekből fakadó egészségi kockázatokkal kapcsolatban, majd másokban. Valószínű, hogy a meglévő különbségek uniós szintű további fellépés nélkül az elkövetkező években nőni fognak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20)

Az ilyen különbségek akadályozzák a kereskedelmet, valamint hátráltatják a dohánytermékek belső piacának zavartalan működését, ezért azokat fel kell számolni. Előfordulhat, hogy egyes tagállamokban a fogyasztók tájékozottabbak a dohánytermékekből fakadó egészségi kockázatokkal kapcsolatban, majd másokban. Valószínű, hogy a meglévő különbségek uniós szintű további fellépés nélkül az elkövetkező években nőni fognak.

| (20) | Az ilyen különbségek akadályozzák a kereskedelmet, valamint hátráltatják a dohánytermékek belső piacának zavartalan működését, ezért azokat fel kell számolni. Előfordulhat, hogy egyes tagállamokban a fogyasztók tájékozottabbak a dohánytermékekből fakadó egészségi kockázatokkal kapcsolatban, mint másokban. Valószínű, hogy a meglévő különbségek uniós szintű további
  harmonizációs
  fellépés nélkül az elkövetkező években nőni fognak. |
| --- | --- |

(20)

Az ilyen különbségek akadályozzák a kereskedelmet, valamint hátráltatják a dohánytermékek belső piacának zavartalan működését, ezért azokat fel kell számolni. Előfordulhat, hogy egyes tagállamokban a fogyasztók tájékozottabbak a dohánytermékekből fakadó egészségi kockázatokkal kapcsolatban, mint másokban. Valószínű, hogy a meglévő különbségek uniós szintű további
  harmonizációs
  fellépés nélkül az elkövetkező években nőni fognak.

Módosítás 21

Irányelvre irányuló javaslat

22 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (22) | A címkézésre vonatkozó rendelkezéseket szintén ki kell igazítani az új tudományos eredmények tükrében. A cigarettásdobozokon megadott, a kátrány-, nikotin- és szén-monoxid-hozamra vonatozó adatok feltüntetése megtévesztőnek bizonyult, mivel a fogyasztók ez alapján úgy vélik, hogy egyes termékek kevésbé károsak. A bizonyítékok alapján a nagy, kombinált egészségügyi figyelmeztetések hatékonyabbak, mint a csak szöveges figyelmeztetések. Ennek fényében a kombinált egészségügyi figyelmeztetéseket az egész Unióban kötelezővé kell tenni, a figyelmeztetéseket a csomag felületének jelentős részére kiterjedően és jól látható módon kell feltüntetni. Minden egészségügyi figyelmeztetés esetében meg kell határozni a legkisebb méretet a láthatóság és a hatékonyság biztosítása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22)

A címkézésre vonatkozó rendelkezéseket szintén ki kell igazítani az új tudományos eredmények tükrében. A cigarettásdobozokon megadott, a kátrány-, nikotin- és szén-monoxid-hozamra vonatozó adatok feltüntetése megtévesztőnek bizonyult, mivel a fogyasztók ez alapján úgy vélik, hogy egyes termékek kevésbé károsak. A bizonyítékok alapján a nagy, kombinált egészségügyi figyelmeztetések hatékonyabbak, mint a csak szöveges figyelmeztetések. Ennek fényében a kombinált egészségügyi figyelmeztetéseket az egész Unióban kötelezővé kell tenni, a figyelmeztetéseket a csomag felületének jelentős részére kiterjedően és jól látható módon kell feltüntetni. Minden egészségügyi figyelmeztetés esetében meg kell határozni a legkisebb méretet a láthatóság és a hatékonyság biztosítása érdekében.

| (22) | A címkézésre vonatkozó rendelkezéseket szintén ki kell igazítani az új tudományos eredmények tükrében. A cigarettásdobozokon megadott, a kátrány-, nikotin- és szén-monoxid-hozamra vonatozó adatok feltüntetése megtévesztőnek bizonyult, mivel a fogyasztók ez alapján úgy vélik, hogy egyes termékek kevésbé károsak. A bizonyítékok alapján a nagy, kombinált
  képből és szövegből álló
  egészségügyi figyelmeztetések hatékonyabbak, mint a csak szöveges figyelmeztetések. Ennek fényében a kombinált egészségügyi figyelmeztetéseket az egész Unióban kötelezővé kell tenni, a figyelmeztetéseket a csomag felületének jelentős részére kiterjedően és jól látható módon kell feltüntetni
  a látómezőben
  . Minden egészségügyi figyelmeztetés esetében meg kell határozni a legkisebb méretet a láthatóság és a hatékonyság biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(22)

A címkézésre vonatkozó rendelkezéseket szintén ki kell igazítani az új tudományos eredmények tükrében. A cigarettásdobozokon megadott, a kátrány-, nikotin- és szén-monoxid-hozamra vonatozó adatok feltüntetése megtévesztőnek bizonyult, mivel a fogyasztók ez alapján úgy vélik, hogy egyes termékek kevésbé károsak. A bizonyítékok alapján a nagy, kombinált
  képből és szövegből álló
  egészségügyi figyelmeztetések hatékonyabbak, mint a csak szöveges figyelmeztetések. Ennek fényében a kombinált egészségügyi figyelmeztetéseket az egész Unióban kötelezővé kell tenni, a figyelmeztetéseket a csomag felületének jelentős részére kiterjedően és jól látható módon kell feltüntetni
  a látómezőben
  . Minden egészségügyi figyelmeztetés esetében meg kell határozni a legkisebb méretet a láthatóság és a hatékonyság biztosítása érdekében.

Módosítás 22

Irányelvre irányuló javaslat

23 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (23) | Az egészségügyi figyelmeztetések sértetlenségének és láthatóságának biztosítása, valamint hatékonyságának maximalizálása érdekében rendelkezni kell a figyelmeztetések méretéről és a dohánytermék csomagolásán való megjelenítéséről
  , beleértve a nyitási mechanizmust
   A csomag és a termékek félrevezetőek lehetnek a fogyasztók, különösen a fiatalok számára, azt a benyomást keltve, hogy a termékek a ténylegesnél kevésbé károsak. Ez a tényállás bizonyos szövegek vagy elemek esetében, pl. az „alacsony kátránytartalmú”, „könnyű (light)”, „ultrakönnyű (ultra light)”, „enyhe (mild)”, „természetes”, „organikus”, „adalékanyagok nélkül”, „ízesítők nélkül”, „slim”, nevek, képek, képi vagy egyéb jelek. Hasonlóképpen az egyes cigaretták mérete és megjelenése is félrevezetheti a fogyasztót, mert azt a benyomást kelti, hogy e termékek kevésbé ártalmasak. Egy újabb tanulmány arra is rámutatott, hogy a slim cigarettákat szívó dohányosok nagyobb valószínűséggel gondolják azt, hogy az általuk használt márka kevésbé ártalmas. Ezt a helyzetet orvosolni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23)

Az egészségügyi figyelmeztetések sértetlenségének és láthatóságának biztosítása, valamint hatékonyságának maximalizálása érdekében rendelkezni kell a figyelmeztetések méretéről és a dohánytermék csomagolásán való megjelenítéséről
  , beleértve a nyitási mechanizmust
   A csomag és a termékek félrevezetőek lehetnek a fogyasztók, különösen a fiatalok számára, azt a benyomást keltve, hogy a termékek a ténylegesnél kevésbé károsak. Ez a tényállás bizonyos szövegek vagy elemek esetében, pl. az „alacsony kátránytartalmú”, „könnyű (light)”, „ultrakönnyű (ultra light)”, „enyhe (mild)”, „természetes”, „organikus”, „adalékanyagok nélkül”, „ízesítők nélkül”, „slim”, nevek, képek, képi vagy egyéb jelek. Hasonlóképpen az egyes cigaretták mérete és megjelenése is félrevezetheti a fogyasztót, mert azt a benyomást kelti, hogy e termékek kevésbé ártalmasak. Egy újabb tanulmány arra is rámutatott, hogy a slim cigarettákat szívó dohányosok nagyobb valószínűséggel gondolják azt, hogy az általuk használt márka kevésbé ártalmas. Ezt a helyzetet orvosolni kell.

| (23) | Az egészségügyi figyelmeztetések sértetlenségének és láthatóságának biztosítása, valamint hatékonyságának maximalizálása érdekében rendelkezni kell a figyelmeztetések méretéről és a dohánytermék csomagolásán való megjelenítéséről. A csomag és a termékek félrevezetőek lehetnek a fogyasztók, különösen a fiatalok számára, azt a benyomást keltve, hogy a termékek a ténylegesnél kevésbé károsak. Ez a tényállás bizonyos szövegek vagy elemek – pl. az „alacsony kátránytartalmú”, „könnyű (light)”, „ultrakönnyű (ultra light)”, „enyhe (mild)”, „természetes”, „organikus”, „adalékanyagok nélkül”, „ízesítők nélkül”, „slim” – nevek, képek, képi vagy egyéb jelek esetében. Hasonlóképpen az egyes cigaretták mérete és megjelenése is félrevezetheti a fogyasztót, mert azt a benyomást kelti, hogy e termékek kevésbé ártalmasak. Egy újabb tanulmány arra is rámutatott, hogy a slim cigarettákat szívó dohányosok nagyobb valószínűséggel gondolják azt, hogy az általuk használt márka kevésbé ártalmas. Ezt a helyzetet orvosolni kell. |
| --- | --- |

(23)

Az egészségügyi figyelmeztetések sértetlenségének és láthatóságának biztosítása, valamint hatékonyságának maximalizálása érdekében rendelkezni kell a figyelmeztetések méretéről és a dohánytermék csomagolásán való megjelenítéséről. A csomag és a termékek félrevezetőek lehetnek a fogyasztók, különösen a fiatalok számára, azt a benyomást keltve, hogy a termékek a ténylegesnél kevésbé károsak. Ez a tényállás bizonyos szövegek vagy elemek – pl. az „alacsony kátránytartalmú”, „könnyű (light)”, „ultrakönnyű (ultra light)”, „enyhe (mild)”, „természetes”, „organikus”, „adalékanyagok nélkül”, „ízesítők nélkül”, „slim” – nevek, képek, képi vagy egyéb jelek esetében. Hasonlóképpen az egyes cigaretták mérete és megjelenése is félrevezetheti a fogyasztót, mert azt a benyomást kelti, hogy e termékek kevésbé ártalmasak. Egy újabb tanulmány arra is rámutatott, hogy a slim cigarettákat szívó dohányosok nagyobb valószínűséggel gondolják azt, hogy az általuk használt márka kevésbé ártalmas. Ezt a helyzetet orvosolni kell.

Módosítás 23

Irányelvre irányuló javaslat

23 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (23a) | Kimutatták, hogy a dohánytermékek számos, az emberi egészségre ártalmas káros anyagot és ismert rákkeltő vegyületet tartalmaznak és bocsátanak ki elégésük során. Tudományos vizsgálatok egyértelműen igazolták, hogy a passzív dohányzás halált, megbetegedést és fogyatékosságot okoz, valamint hogy a passzív dohányzás különösen veszélyes a magzatok és a kisgyermekek számára. A füstöt belélegző személynél légzési problémákat okozhat, illetve a meglévő légzési problémát súlyosbíthatja. Ezért az egészségügyi figyelmeztetéseknek a passzív dohányzás egészségügyi veszélyeire is fel kell hívniuk a figyelmet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23a)

Kimutatták, hogy a dohánytermékek számos, az emberi egészségre ártalmas káros anyagot és ismert rákkeltő vegyületet tartalmaznak és bocsátanak ki elégésük során. Tudományos vizsgálatok egyértelműen igazolták, hogy a passzív dohányzás halált, megbetegedést és fogyatékosságot okoz, valamint hogy a passzív dohányzás különösen veszélyes a magzatok és a kisgyermekek számára. A füstöt belélegző személynél légzési problémákat okozhat, illetve a meglévő légzési problémát súlyosbíthatja. Ezért az egészségügyi figyelmeztetéseknek a passzív dohányzás egészségügyi veszélyeire is fel kell hívniuk a figyelmet.

Módosítás 24

Irányelvre irányuló javaslat

24 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (24) | Azoknak a dohányzásra szánt dohánytermékeknek, amelyeket elsősorban idősebb fogyasztók használnak – a cigaretta
  és
  a cigarettasodrásra szánt dohánytermék kivételével – egyes címkézési követelmények alól mentességet kell biztosítani, amennyiben a fiatalok körében nem következik be jelentős változás az értékesítési volumenek vagy a fogyasztási szokások tekintetében. Ezen egyéb dohánytermékek címkézésére egyedi szabályoknak kell vonatkozniuk. A füstnélküli dohánytermékeken elhelyezett egészségügyi figyelmeztetések láthatóságát biztosítani kell. A figyelmeztetéseket ezért a füstnélküli dohánytermék csomagolásának két fő felületén kell elhelyezni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(24)

Azoknak a dohányzásra szánt dohánytermékeknek, amelyeket elsősorban idősebb fogyasztók használnak – a cigaretta
  és
  a cigarettasodrásra szánt dohánytermék kivételével – egyes címkézési követelmények alól mentességet kell biztosítani, amennyiben a fiatalok körében nem következik be jelentős változás az értékesítési volumenek vagy a fogyasztási szokások tekintetében. Ezen egyéb dohánytermékek címkézésére egyedi szabályoknak kell vonatkozniuk. A füstnélküli dohánytermékeken elhelyezett egészségügyi figyelmeztetések láthatóságát biztosítani kell. A figyelmeztetéseket ezért a füstnélküli dohánytermék csomagolásának két fő felületén kell elhelyezni.

| (24) | Azoknak a dohányzásra szánt dohánytermékeknek, amelyeket elsősorban idősebb fogyasztók használnak – a cigaretta, a cigarettasodrásra szánt dohánytermék
  és a vízipipadohány
  kivételével – egyes címkézési követelmények alól mentességet kell biztosítani, amennyiben a fiatalok körében nem következik be jelentős változás az értékesítési volumenek vagy a fogyasztási szokások tekintetében. Ezen egyéb dohánytermékek címkézésére egyedi szabályoknak kell vonatkozniuk. A füstnélküli dohánytermékeken elhelyezett egészségügyi figyelmeztetések láthatóságát biztosítani kell. A figyelmeztetéseket ezért a füstnélküli dohánytermék csomagolásának két fő felületén kell elhelyezni. |
| --- | --- |

(24)

Azoknak a dohányzásra szánt dohánytermékeknek, amelyeket elsősorban idősebb fogyasztók használnak – a cigaretta, a cigarettasodrásra szánt dohánytermék
  és a vízipipadohány
  kivételével – egyes címkézési követelmények alól mentességet kell biztosítani, amennyiben a fiatalok körében nem következik be jelentős változás az értékesítési volumenek vagy a fogyasztási szokások tekintetében. Ezen egyéb dohánytermékek címkézésére egyedi szabályoknak kell vonatkozniuk. A füstnélküli dohánytermékeken elhelyezett egészségügyi figyelmeztetések láthatóságát biztosítani kell. A figyelmeztetéseket ezért a füstnélküli dohánytermék csomagolásának két fő felületén kell elhelyezni.

Módosítás 25

Irányelvre irányuló javaslat

26 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (26) | A 2001/37/EK irányelvben foglalt követelményeknek nem megfelelő, tiltott termékekből jelentős mennyiséget hoznak forgalomba, és a jelek szerint e volumen nőhet. Az ilyen termékek kedvezőtlenül hatnak a követelményeknek megfelelő termékek szabad mozgására, valamint a dohányellenőrzési jogszabályok által nyújtott védelemre. Emellett a Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezmény az átfogó dohányzás-ellenőrzési stratégia részeként kötelezi az Uniót a tiltott termékek elleni küzdelemre. Ezért rendelkezni kell arról, hogy a dohánytermékek csomagolási egységeit egyedi és biztonságos módon jelöljék meg, mozgásukat pedig úgy regisztrálják, hogy e termékek az Unióban nyomon követhetők legyenek, az ezen irányelv követelményeinek betartása pedig figyelemmel kísérhető és jobban érvényesíthető legyen esetükben. Emellett rendelkezni kell a biztonsági elemek bevezetéséről, amelyek megkönnyítik annak ellenőrzését, hogy a termék eredeti-e, vagy sem. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26)

A 2001/37/EK irányelvben foglalt követelményeknek nem megfelelő, tiltott termékekből jelentős mennyiséget hoznak forgalomba, és a jelek szerint e volumen nőhet. Az ilyen termékek kedvezőtlenül hatnak a követelményeknek megfelelő termékek szabad mozgására, valamint a dohányellenőrzési jogszabályok által nyújtott védelemre. Emellett a Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezmény az átfogó dohányzás-ellenőrzési stratégia részeként kötelezi az Uniót a tiltott termékek elleni küzdelemre. Ezért rendelkezni kell arról, hogy a dohánytermékek csomagolási egységeit egyedi és biztonságos módon jelöljék meg, mozgásukat pedig úgy regisztrálják, hogy e termékek az Unióban nyomon követhetők legyenek, az ezen irányelv követelményeinek betartása pedig figyelemmel kísérhető és jobban érvényesíthető legyen esetükben. Emellett rendelkezni kell a biztonsági elemek bevezetéséről, amelyek megkönnyítik annak ellenőrzését, hogy a termék eredeti-e, vagy sem.

| (26) | A 2001/37/EK irányelvben foglalt követelményeknek nem megfelelő, tiltott termékekből jelentős mennyiséget hoznak forgalomba, és a jelek szerint e volumen nőhet. Az ilyen termékek kedvezőtlenül hatnak a követelményeknek megfelelő termékek szabad mozgására, valamint a dohányellenőrzési jogszabályok által nyújtott védelemre. Emellett a Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezmény az átfogó dohányzás-ellenőrzési stratégia részeként kötelezi az Uniót a tiltott termékek elleni küzdelemre. Ezért rendelkezni kell arról, hogy a dohánytermékek csomagolási egységeit
  és a szállítási gyűjtőcsomagot
  egyedi és biztonságos módon jelöljék meg, mozgásukat pedig úgy regisztrálják, hogy e termékek az Unióban nyomon követhetők legyenek, ezen irányelv követelményeinek betartása pedig figyelemmel kísérhető és jobban érvényesíthető legyen esetükben. Emellett rendelkezni kell a biztonsági elemek bevezetéséről, amelyek megkönnyítik annak ellenőrzését, hogy a termék eredeti-e, vagy sem
  , valamint biztosítani kell, hogy a csomagolási egység egyedi azonosítója kapcsolódjon a szállítási gyűjtőcsomag egyedi azonosítójához
  . |
| --- | --- |

(26)

A 2001/37/EK irányelvben foglalt követelményeknek nem megfelelő, tiltott termékekből jelentős mennyiséget hoznak forgalomba, és a jelek szerint e volumen nőhet. Az ilyen termékek kedvezőtlenül hatnak a követelményeknek megfelelő termékek szabad mozgására, valamint a dohányellenőrzési jogszabályok által nyújtott védelemre. Emellett a Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezmény az átfogó dohányzás-ellenőrzési stratégia részeként kötelezi az Uniót a tiltott termékek elleni küzdelemre. Ezért rendelkezni kell arról, hogy a dohánytermékek csomagolási egységeit
  és a szállítási gyűjtőcsomagot
  egyedi és biztonságos módon jelöljék meg, mozgásukat pedig úgy regisztrálják, hogy e termékek az Unióban nyomon követhetők legyenek, ezen irányelv követelményeinek betartása pedig figyelemmel kísérhető és jobban érvényesíthető legyen esetükben. Emellett rendelkezni kell a biztonsági elemek bevezetéséről, amelyek megkönnyítik annak ellenőrzését, hogy a termék eredeti-e, vagy sem
  , valamint biztosítani kell, hogy a csomagolási egység egyedi azonosítója kapcsolódjon a szállítási gyűjtőcsomag egyedi azonosítójához
  .

Módosítás 26

Irányelvre irányuló javaslat

28 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (28) | A függetlenség és az átláthatóság biztosítása érdekében a dohánytermékek gyártóinak független harmadik felekkel kell adattárolási szerződéseket kötniük
  , melyet
  külső könyvvizsgáló
  ellenőriz
  . Az árukövető és nyomon követési rendszerrel kapcsolatos adatokat más, a vállalattal kapcsolatos adatoktól külön kell tárolni, és ezeket az adatokat folyamatosan a tagállamok és a Bizottság illetékes hatóságainak ellenőrzése alatt, számukra hozzáférhetően kell tárolni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28)

A függetlenség és az átláthatóság biztosítása érdekében a dohánytermékek gyártóinak független harmadik felekkel kell adattárolási szerződéseket kötniük
  , melyet
  külső könyvvizsgáló
  ellenőriz
  . Az árukövető és nyomon követési rendszerrel kapcsolatos adatokat más, a vállalattal kapcsolatos adatoktól külön kell tárolni, és ezeket az adatokat folyamatosan a tagállamok és a Bizottság illetékes hatóságainak ellenőrzése alatt, számukra hozzáférhetően kell tárolni.

| (28) | A függetlenség és az átláthatóság biztosítása érdekében a dohánytermékek gyártóinak független harmadik felekkel kell adattárolási szerződéseket kötniük
  . E szerződések megfelelőségét
  külső könyvvizsgáló
  segítségével a Bizottságnak kell jóváhagynia és ellenőriznie
  . Az árukövető és nyomonkövetési rendszerrel kapcsolatos adatokat más, a vállalattal kapcsolatos adatoktól külön kell tárolni, és ezeket az adatokat folyamatosan a tagállamok és a Bizottság illetékes hatóságainak ellenőrzése alatt, számukra hozzáférhetően kell tárolni. |
| --- | --- |

(28)

A függetlenség és az átláthatóság biztosítása érdekében a dohánytermékek gyártóinak független harmadik felekkel kell adattárolási szerződéseket kötniük
  . E szerződések megfelelőségét
  külső könyvvizsgáló
  segítségével a Bizottságnak kell jóváhagynia és ellenőriznie
  . Az árukövető és nyomonkövetési rendszerrel kapcsolatos adatokat más, a vállalattal kapcsolatos adatoktól külön kell tárolni, és ezeket az adatokat folyamatosan a tagállamok és a Bizottság illetékes hatóságainak ellenőrzése alatt, számukra hozzáférhetően kell tárolni.

Módosítás 27

Irányelvre irányuló javaslat

29 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (29) | A dohánytermékek címkézésére és az egyes szájon át fogyasztott dohányfajták árusításának tilalmára vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1989. november 13-i 89/622/EGK tanácsi irányelv megtiltotta egyes szájon át fogyasztott dohánytermék-típusok tagállami értékesítését. A 2001/37/EK irányelv megerősítette a tilalmat. Ausztria, Finnország és Svédország csatlakozási okmányának 151. cikke felhatalmazza a Svéd Királyságot, hogy e tekintetben eltérjen e tilalomtól. Az egyes szájon át fogyasztott dohánytermékek árusításának tilalmát fenn kell tartani annak megakadályozása érdekében, hogy a belső piacra olyan termék kerülhessen, amely függőséget okoz, káros hatást gyakorol az egészségre és a fiatalok számára vonzó.
  Más füstnélküli dohánytermékek esetében, amelyeket nem tömegpiacra gyártanak, a piac hagyományos felhasználáson túlmenő bővülésének megelőzése érdekében elegendőnek tekintik a címkézésre és az összetevőkre vonatkozó szigorú szabályozást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(29)

A dohánytermékek címkézésére és az egyes szájon át fogyasztott dohányfajták árusításának tilalmára vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1989. november 13-i 89/622/EGK tanácsi irányelv megtiltotta egyes szájon át fogyasztott dohánytermék-típusok tagállami értékesítését. A 2001/37/EK irányelv megerősítette a tilalmat. Ausztria, Finnország és Svédország csatlakozási okmányának 151. cikke felhatalmazza a Svéd Királyságot, hogy e tekintetben eltérjen e tilalomtól. Az egyes szájon át fogyasztott dohánytermékek árusításának tilalmát fenn kell tartani annak megakadályozása érdekében, hogy a belső piacra olyan termék kerülhessen, amely függőséget okoz, káros hatást gyakorol az egészségre és a fiatalok számára vonzó.
  Más füstnélküli dohánytermékek esetében, amelyeket nem tömegpiacra gyártanak, a piac hagyományos felhasználáson túlmenő bővülésének megelőzése érdekében elegendőnek tekintik a címkézésre és az összetevőkre vonatkozó szigorú szabályozást.

| (29) | A dohánytermékek címkézésére és az egyes szájon át fogyasztott dohányfajták árusításának tilalmára vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1989. november 13-i 89/622/EGK tanácsi irányelv megtiltotta egyes szájon át fogyasztott dohánytermék-típusok tagállami értékesítését. A 2001/37/EK irányelv megerősítette a tilalmat. Ausztria, Finnország és Svédország csatlakozási okmányának 151. cikke felhatalmazza a Svéd Királyságot, hogy e tekintetben eltérjen e tilalomtól. Az egyes szájon át fogyasztott dohánytermékek árusításának tilalmát fenn kell tartani annak megakadályozása érdekében, hogy a belső piacra olyan termék kerülhessen, amely függőséget okoz, káros hatást gyakorol az egészségre és a fiatalok számára vonzó. |
| --- | --- |

(29)

A dohánytermékek címkézésére és az egyes szájon át fogyasztott dohányfajták árusításának tilalmára vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1989. november 13-i 89/622/EGK tanácsi irányelv megtiltotta egyes szájon át fogyasztott dohánytermék-típusok tagállami értékesítését. A 2001/37/EK irányelv megerősítette a tilalmat. Ausztria, Finnország és Svédország csatlakozási okmányának 151. cikke felhatalmazza a Svéd Királyságot, hogy e tekintetben eltérjen e tilalomtól. Az egyes szájon át fogyasztott dohánytermékek árusításának tilalmát fenn kell tartani annak megakadályozása érdekében, hogy a belső piacra olyan termék kerülhessen, amely függőséget okoz, káros hatást gyakorol az egészségre és a fiatalok számára vonzó.

Módosítás 28

Irányelvre irányuló javaslat

29 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (29a) | Tekintettel a „snus” (szájon át fogyasztott dohánytermék) Unióban történő értékesítésének általános tilalmára, nincs határon átnyúló érdek arra nézve, hogy a „snus” tartalmát szabályozzák. A „snus” tartalmának szabályozása így annak a tagállamnak a felelőssége, amelyikben Ausztria, Finnország és Svédország csatlakozási okmánya 151. cikkének megfelelően a „snus” értékesítését engedélyezik. A „snust” ezért mentesíteni kell ezen irányelv 6. cikkének rendelkezései alól. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(29a)

Tekintettel a „snus” (szájon át fogyasztott dohánytermék) Unióban történő értékesítésének általános tilalmára, nincs határon átnyúló érdek arra nézve, hogy a „snus” tartalmát szabályozzák. A „snus” tartalmának szabályozása így annak a tagállamnak a felelőssége, amelyikben Ausztria, Finnország és Svédország csatlakozási okmánya 151. cikkének megfelelően a „snus” értékesítését engedélyezik. A „snust” ezért mentesíteni kell ezen irányelv 6. cikkének rendelkezései alól.

Módosítás 29

Irányelvre irányuló javaslat

30 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (30) | A dohánytermékek határokon átnyúló
  távértékesítése
  megkönnyíti
  a fiatalok
  számára a dohánytermékekhez való hozzáférést, és
  veszélyezteti a dohány-ellenőrzési jogszabályokban és különösen
  az ezen irányelvben foglalt követelményeknek való megfelelést.
  Annak biztosítása érdekében, hogy az irányelv teljes potenciálja érvényesülhessen, a bejelentési rendszer közös szabályai szükségesek. Az ebben az irányelvben a dohánytermékek nemzetközi dimenziójú távértékesítéséről történő értesítésre vonatkozó rendelkezések a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK irányelvben foglalt értesítési eljárás ellenére alkalmazandók. A dohánytermékeknek az üzleti vállalkozások által fogyasztóknak történő távértékesítését tovább szabályozza a távollevők között kötött szerződések esetén a fogyasztók védelméről szóló, 1997. május 20-i 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, amelyet 2014. június 13-tól felvált a fogyasztók jogairól szóló, 2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(30)

A dohánytermékek határokon átnyúló
  távértékesítése
  megkönnyíti
  a fiatalok
  számára a dohánytermékekhez való hozzáférést, és
  veszélyezteti a dohány-ellenőrzési jogszabályokban és különösen
  az ezen irányelvben foglalt követelményeknek való megfelelést.
  Annak biztosítása érdekében, hogy az irányelv teljes potenciálja érvényesülhessen, a bejelentési rendszer közös szabályai szükségesek. Az ebben az irányelvben a dohánytermékek nemzetközi dimenziójú távértékesítéséről történő értesítésre vonatkozó rendelkezések a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK irányelvben foglalt értesítési eljárás ellenére alkalmazandók. A dohánytermékeknek az üzleti vállalkozások által fogyasztóknak történő távértékesítését tovább szabályozza a távollevők között kötött szerződések esetén a fogyasztók védelméről szóló, 1997. május 20-i 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, amelyet 2014. június 13-tól felvált a fogyasztók jogairól szóló, 2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv.

| (30) | A dohánytermékek határokon átnyúló
  távértékesítését meg kell tiltani, mivel
  megkönnyíti
  a fiatalok
  számára a dohánytermékekhez való hozzáférést, és
  azzal a kockázattal jár, hogy aláássa
  az ezen irányelvben foglalt követelményeknek való megfelelést. |
| --- | --- |

(30)

A dohánytermékek határokon átnyúló
  távértékesítését meg kell tiltani, mivel
  megkönnyíti
  a fiatalok
  számára a dohánytermékekhez való hozzáférést, és
  azzal a kockázattal jár, hogy aláássa
  az ezen irányelvben foglalt követelményeknek való megfelelést.

Módosítás 30

Irányelvre irányuló javaslat

30 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (30a) | A dohánytermékek reklámozásáról és a kapcsolódó szponzorálásról szóló 2003/33/EK irányelv már tiltja e termékek rendezvények szponzorálásával összefüggésben való ingyenes terjesztését. Ez az irányelv – amely szabályozza a dohánytermékek megjelenítésével és értékesítésével kapcsolatos szempontokat, és amelynek célja a magas szintű egészségvédelem és a dohányzás fiatalok körében való megelőzése – kiterjeszti az ingyenes terjesztés tilalmát a közterületekre is, és kifejezetten tiltja a nyomtatott anyagok, kedvezményes kuponok és hasonló akciós ajánlatok dobozokon és csomagolásokon belül történő terjesztését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(30a)

A dohánytermékek reklámozásáról és a kapcsolódó szponzorálásról szóló 2003/33/EK irányelv már tiltja e termékek rendezvények szponzorálásával összefüggésben való ingyenes terjesztését. Ez az irányelv – amely szabályozza a dohánytermékek megjelenítésével és értékesítésével kapcsolatos szempontokat, és amelynek célja a magas szintű egészségvédelem és a dohányzás fiatalok körében való megelőzése – kiterjeszti az ingyenes terjesztés tilalmát a közterületekre is, és kifejezetten tiltja a nyomtatott anyagok, kedvezményes kuponok és hasonló akciós ajánlatok dobozokon és csomagolásokon belül történő terjesztését.

Módosítás 31

Irányelvre irányuló javaslat

30 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (30b) | A Bizottság és a tagállamok kötelezettséget vállalnak az FCTC dohánytermékek tiltott kereskedelméről szóló jegyzőkönyvének eredményes végrehajtására. Erőfeszítéseket kell tenni a harmadik országokban előállított dohánytermékek illegális csempészetének megelőzésére és az ellenőrzés fokozására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(30b)

A Bizottság és a tagállamok kötelezettséget vállalnak az FCTC dohánytermékek tiltott kereskedelméről szóló jegyzőkönyvének eredményes végrehajtására. Erőfeszítéseket kell tenni a harmadik országokban előállított dohánytermékek illegális csempészetének megelőzésére és az ellenőrzés fokozására.

Módosítás 32

Irányelvre irányuló javaslat

31 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (31) | Valamennyi dohánytermék képes halált, betegséget és fogyatékosságot okozni, és fogyasztásukat
  vissza kell szorítani
  . Fontos, hogy a dohánytermékek új kategóriái tekintetében figyelemmel kövessük a változásokat. A dohánytermékek új kategóriái tekintetében értesítési kötelezettséget kell előírni a gyártók és importőrök számára, a tagállamoknak ezek betiltására vagy engedélyezésére vonatkozó hatáskörének sérelme nélkül. A Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie a változásokat, és az ezen irányelv nemzeti jogba való átültetését követő
  öt
  éven belül jelentést kell benyújtania, hogy felmérje, szükséges-e az irányelv módosítása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(31)

Valamennyi dohánytermék képes halált, betegséget és fogyatékosságot okozni, és fogyasztásukat
  vissza kell szorítani
  . Fontos, hogy a dohánytermékek új kategóriái tekintetében figyelemmel kövessük a változásokat. A dohánytermékek új kategóriái tekintetében értesítési kötelezettséget kell előírni a gyártók és importőrök számára, a tagállamoknak ezek betiltására vagy engedélyezésére vonatkozó hatáskörének sérelme nélkül. A Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie a változásokat, és az ezen irányelv nemzeti jogba való átültetését követő
  öt
  éven belül jelentést kell benyújtania, hogy felmérje, szükséges-e az irányelv módosítása.

| (31) | Valamennyi dohánytermék képes halált, betegséget és fogyatékosságot okozni,
  ezért gyártásukat, forgalmazásukat
  és fogyasztásukat
  szabályozni kell
  . Fontos, hogy a dohánytermékek új kategóriái tekintetében figyelemmel kövessük a változásokat. A dohánytermékek új kategóriái tekintetében értesítési kötelezettséget kell előírni a gyártók és importőrök számára, a tagállamoknak ezek betiltására vagy engedélyezésére vonatkozó hatáskörének sérelme nélkül. A Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie a változásokat, és az ezen irányelv nemzeti jogba való átültetésének határidejét követő
  három
  éven belül jelentést kell benyújtania, hogy felmérje, szükséges-e az irányelv módosítása. |
| --- | --- |

(31)

Valamennyi dohánytermék képes halált, betegséget és fogyatékosságot okozni,
  ezért gyártásukat, forgalmazásukat
  és fogyasztásukat
  szabályozni kell
  . Fontos, hogy a dohánytermékek új kategóriái tekintetében figyelemmel kövessük a változásokat. A dohánytermékek új kategóriái tekintetében értesítési kötelezettséget kell előírni a gyártók és importőrök számára, a tagállamoknak ezek betiltására vagy engedélyezésére vonatkozó hatáskörének sérelme nélkül. A Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie a változásokat, és az ezen irányelv nemzeti jogba való átültetésének határidejét követő
  három
  éven belül jelentést kell benyújtania, hogy felmérje, szükséges-e az irányelv módosítása.

Módosítás 165

Irányelvre irányuló javaslat

33 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (33) | Az uniós piacokon értékesítenek nikotintartalmú termékeket. A tagállamok eltérő szabályozási
  megközelítése
  az ezekkel a termékekkel összefüggő egészségügyi és biztonsági aggályokkal kapcsolatban
  negatívan befolyásolja a belső piac működését, különösen figyelembe véve azt, hogy e termékeket jelentős arányban értékesítik nemzetközi dimenziójú távértékesítéssel, beleértve az internetes értékesítést
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(33)

Az uniós piacokon értékesítenek nikotintartalmú termékeket. A tagállamok eltérő szabályozási
  megközelítése
  az ezekkel a termékekkel összefüggő egészségügyi és biztonsági aggályokkal kapcsolatban
  negatívan befolyásolja a belső piac működését, különösen figyelembe véve azt, hogy e termékeket jelentős arányban értékesítik nemzetközi dimenziójú távértékesítéssel, beleértve az internetes értékesítést
  .

| (33) | Az uniós piacokon értékesítenek nikotintartalmú termékeket
  , köztük elektromos cigarettákat
  . A tagállamok
  azonban
  eltérő szabályozási
  megközelítéseket alkalmaznak
  az ezekkel a termékekkel összefüggő egészségügyi és biztonsági aggályokkal kapcsolatban.
  Harmonizált szabályokra van szükség, és kapcsolódó dohánytermékekként az összes nikotintartalmú terméket ezen irányelv keretében kell szabályozni. Tekintettel arra, hogy ezek a nikotintartalmú termékek segíthetik a dohányzásról való leszokást, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy ezeket a dohánytermékekhez hasonlóan széles körben elérhetővé lehessen tenni. |
| --- | --- |

(33)

Az uniós piacokon értékesítenek nikotintartalmú termékeket
  , köztük elektromos cigarettákat
  . A tagállamok
  azonban
  eltérő szabályozási
  megközelítéseket alkalmaznak
  az ezekkel a termékekkel összefüggő egészségügyi és biztonsági aggályokkal kapcsolatban.
  Harmonizált szabályokra van szükség, és kapcsolódó dohánytermékekként az összes nikotintartalmú terméket ezen irányelv keretében kell szabályozni. Tekintettel arra, hogy ezek a nikotintartalmú termékek segíthetik a dohányzásról való leszokást, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy ezeket a dohánytermékekhez hasonlóan széles körben elérhetővé lehessen tenni.

Módosítás 118 és 137/REV

Irányelvre irányuló javaslat

34 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (34) | Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (3)

  jogi keretet biztosít a gyógyszerek – beleértve a nikotintartalmú termékeket – minőségének, biztonságosságának és hatékonyságának értékelésére. E szabályozási rendszer keretében már számos nikotintartalmú termék engedélyezésére sor került. Az engedélyezés figyelembe veszi a kérdéses termék nikotintartalmát. Ha valamennyi olyan nikotintartalmú termékre, amelynek nikotintartalma megegyezik a 2001/83/EK irányelven már engedélyezett nikotintartalmú termék tartalmával, vagy meghaladja azt, ugyanaz a jogi keret vonatkozik, az egyértelművé teszi a jogi helyzetet, kiegyenlíti a nemzeti jogszabályokból fakadó különbségeket, biztosítja valamennyi, a dohányzásról való leszokás céljából alkalmazott nikotintartalmú termék esetében az egyenlő elbánást, valamint ösztönzőket hoz létre a dohányzásról való leszokás kutatása és az ezzel kapcsolatos innováció tekintetében. Ez nem érinti a 2001/83/EK irányelv alkalmazását az irányelv hatálya alá tartozó más termékek tekintetében, ha a 2001/83/EK irányelvben foglalt feltételek teljesülnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(34)

Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (3)

  jogi keretet biztosít a gyógyszerek – beleértve a nikotintartalmú termékeket – minőségének, biztonságosságának és hatékonyságának értékelésére. E szabályozási rendszer keretében már számos nikotintartalmú termék engedélyezésére sor került. Az engedélyezés figyelembe veszi a kérdéses termék nikotintartalmát. Ha valamennyi olyan nikotintartalmú termékre, amelynek nikotintartalma megegyezik a 2001/83/EK irányelven már engedélyezett nikotintartalmú termék tartalmával, vagy meghaladja azt, ugyanaz a jogi keret vonatkozik, az egyértelművé teszi a jogi helyzetet, kiegyenlíti a nemzeti jogszabályokból fakadó különbségeket, biztosítja valamennyi, a dohányzásról való leszokás céljából alkalmazott nikotintartalmú termék esetében az egyenlő elbánást, valamint ösztönzőket hoz létre a dohányzásról való leszokás kutatása és az ezzel kapcsolatos innováció tekintetében. Ez nem érinti a 2001/83/EK irányelv alkalmazását az irányelv hatálya alá tartozó más termékek tekintetében, ha a 2001/83/EK irányelvben foglalt feltételek teljesülnek.

törölve

Módosítás 35

Irányelvre irányuló javaslat

35 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (35) | Az ezen irányelvben meghatározott küszöbérték alatti nikotintartalmú termékek esetében címkézési rendelkezéseket kell bevezetni, hogy felhívják a fogyasztó figyelmét a potenciális egészségi kockázatokra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(35)

Az ezen irányelvben meghatározott küszöbérték alatti nikotintartalmú termékek esetében címkézési rendelkezéseket kell bevezetni, hogy felhívják a fogyasztó figyelmét a potenciális egészségi kockázatokra.

törölve

Módosítás 36

Irányelvre irányuló javaslat

35 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (35a) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a nikotintartalmú termékek ne kerülhessenek eladásra a dohánytermékek és kapcsolódó termékek vásárlása tekintetében előírt korhatár alatti személyek számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(35a)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a nikotintartalmú termékek ne kerülhessenek eladásra a dohánytermékek és kapcsolódó termékek vásárlása tekintetében előírt korhatár alatti személyek számára.

Módosítás 37

Irányelvre irányuló javaslat

37 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (37) | Az ezen irányelv végrehajtására vonatkozó egységes feltételek biztosítása érdekében – különösen az összetevőkre vonatkozó jelentés formátuma
  , a jellegzetes ízesítésű vagy fokozott toxicitású és fokozott mértékben függőséget okozó termékek meghatározása, valamint az arra irányuló módszer megállapítása
  tekintetében
  , hogy a dohánytermék rendelkezik-e jellegzetes ízesítéssel
  – a Bizottságot végrehajtási hatáskörrel kell felruházni. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(37)

Az ezen irányelv végrehajtására vonatkozó egységes feltételek biztosítása érdekében – különösen az összetevőkre vonatkozó jelentés formátuma
  , a jellegzetes ízesítésű vagy fokozott toxicitású és fokozott mértékben függőséget okozó termékek meghatározása, valamint az arra irányuló módszer megállapítása
  tekintetében
  , hogy a dohánytermék rendelkezik-e jellegzetes ízesítéssel
  – a Bizottságot végrehajtási hatáskörrel kell felruházni. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni.

| (37) | Az ezen irányelv végrehajtására vonatkozó egységes feltételek biztosítása érdekében – különösen az összetevőkre vonatkozó jelentés formátuma tekintetében – a Bizottságot végrehajtási hatáskörrel kell felruházni. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(37)

Az ezen irányelv végrehajtására vonatkozó egységes feltételek biztosítása érdekében – különösen az összetevőkre vonatkozó jelentés formátuma tekintetében – a Bizottságot végrehajtási hatáskörrel kell felruházni. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni.

Módosítás 38

Irányelvre irányuló javaslat

38 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (38) | Annak érdekében, hogy az irányelv teljes mértékben működőképes legyen, valamint a dohánygyártásban, -fogyasztásban és -szabályozásban végbemenő technikai, tudományos és nemzetközi változások, illetve fejlemények figyelemmel követése érdekében fel kell hatalmazni a Bizottságot arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el, különösen a következők tekintetében: a füstkibocsátás maximális hozamának elfogadása és kiigazítása, valamint mérési módszerei,
  a toxicitást fokozó, fokozott függőséget okozó vagy a termék vonzerejét növelő összetevők
  maximális szintjének meghatározása, az egészségügyi figyelmeztetések, egyedi azonosítók és biztonsági elemek alkalmazása a címkézésben és csomagolásban, a független harmadik felekkel kötött, adattárolásra vonatkozó szerződések fő elemeinek meghatározása, a cigarettától, sodort dohánytól és
  füstnélküli dohánytermékektől
  eltérő dohánytermékeknek adott egyes mentességek felülvizsgálata
  , valamint a nikotintartalmú termékek nikotinszintjének felülvizsgálata
  . Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat végezzen, szakértői szinten is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során egyidejűleg, időben és megfelelő módon továbbítania kell a megfelelő dokumentumokat az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(38)

Annak érdekében, hogy az irányelv teljes mértékben működőképes legyen, valamint a dohánygyártásban, -fogyasztásban és -szabályozásban végbemenő technikai, tudományos és nemzetközi változások, illetve fejlemények figyelemmel követése érdekében fel kell hatalmazni a Bizottságot arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el, különösen a következők tekintetében: a füstkibocsátás maximális hozamának elfogadása és kiigazítása, valamint mérési módszerei,
  a toxicitást fokozó, fokozott függőséget okozó vagy a termék vonzerejét növelő összetevők
  maximális szintjének meghatározása, az egészségügyi figyelmeztetések, egyedi azonosítók és biztonsági elemek alkalmazása a címkézésben és csomagolásban, a független harmadik felekkel kötött, adattárolásra vonatkozó szerződések fő elemeinek meghatározása, a cigarettától, sodort dohánytól és
  füstnélküli dohánytermékektől
  eltérő dohánytermékeknek adott egyes mentességek felülvizsgálata
  , valamint a nikotintartalmú termékek nikotinszintjének felülvizsgálata
  . Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat végezzen, szakértői szinten is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során egyidejűleg, időben és megfelelő módon továbbítania kell a megfelelő dokumentumokat az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz.

| (38) | Annak érdekében, hogy az irányelv teljes mértékben működőképes legyen, valamint a dohánygyártásban, -fogyasztásban és -szabályozásban végbemenő technikai, tudományos és nemzetközi változások, illetve fejlemények figyelemmel követése érdekében fel kell hatalmazni a Bizottságot arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el, különösen a következők tekintetében: a füstkibocsátás maximális hozamának elfogadása és kiigazítása, valamint mérési módszerei,
  az adalékanyagok jóváhagyása és az adalékanyagok
  maximális szintjének
  szükség szerinti
  meghatározása, az egészségügyi figyelmeztetések, egyedi azonosítók és biztonsági elemek alkalmazása a címkézésben és csomagolásban, a független harmadik felekkel kötött, adattárolásra vonatkozó szerződések fő elemeinek meghatározása,
  valamint
  a cigarettától, cigarettasodrásra szánt dohányterméktől és
  vízipipadohánytól
  eltérő dohánytermékeknek adott egyes mentességek felülvizsgálata. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat végezzen, szakértői szinten is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során egyidejűleg, időben és megfelelő módon továbbítania kell a megfelelő dokumentumokat az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz. |
| --- | --- |

(38)

Annak érdekében, hogy az irányelv teljes mértékben működőképes legyen, valamint a dohánygyártásban, -fogyasztásban és -szabályozásban végbemenő technikai, tudományos és nemzetközi változások, illetve fejlemények figyelemmel követése érdekében fel kell hatalmazni a Bizottságot arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el, különösen a következők tekintetében: a füstkibocsátás maximális hozamának elfogadása és kiigazítása, valamint mérési módszerei,
  az adalékanyagok jóváhagyása és az adalékanyagok
  maximális szintjének
  szükség szerinti
  meghatározása, az egészségügyi figyelmeztetések, egyedi azonosítók és biztonsági elemek alkalmazása a címkézésben és csomagolásban, a független harmadik felekkel kötött, adattárolásra vonatkozó szerződések fő elemeinek meghatározása,
  valamint
  a cigarettától, cigarettasodrásra szánt dohányterméktől és
  vízipipadohánytól
  eltérő dohánytermékeknek adott egyes mentességek felülvizsgálata. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat végezzen, szakértői szinten is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során egyidejűleg, időben és megfelelő módon továbbítania kell a megfelelő dokumentumokat az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz.

Módosítás 39

Irányelvre irányuló javaslat

39 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (39) | A Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie a változásokat, és az ezen irányelv nemzeti jogba való átültetését követő
  öt
  éven belül jelentést kell benyújtania, hogy felmérje, szükséges-e az irányelv módosítása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(39)

A Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie a változásokat, és az ezen irányelv nemzeti jogba való átültetését követő
  öt
  éven belül jelentést kell benyújtania, hogy felmérje, szükséges-e az irányelv módosítása.

| (39) | A Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie a változásokat, és az ezen irányelv nemzeti jogba való átültetését követő
  három
  éven belül jelentést kell benyújtania, hogy felmérje, szükséges-e az irányelv módosítása
  , különösen a csomagolás vonatkozásában
  . |
| --- | --- |

(39)

A Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie a változásokat, és az ezen irányelv nemzeti jogba való átültetését követő
  három
  éven belül jelentést kell benyújtania, hogy felmérje, szükséges-e az irányelv módosítása
  , különösen a csomagolás vonatkozásában
  .

Módosítás 40

Irányelvre irányuló javaslat

39 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (39a) | A tagállamokra jelentős felelősség hárul a közegészség védelme és a megelőző intézkedések meghozatala, az állami garanciák biztosítása, a nyomon követés és a fiataloknak nyújtott tanácsadás, valamint a dohányzás elleni nyilvános – különösen iskolai – kampányok terén. Kulcsfontosságú a dohányzásról való leszokást segítő tanácsadáshoz és az ehhez kapcsolódó kezelésekhez való egyetemes és ingyenes hozzáférés. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(39a)

A tagállamokra jelentős felelősség hárul a közegészség védelme és a megelőző intézkedések meghozatala, az állami garanciák biztosítása, a nyomon követés és a fiataloknak nyújtott tanácsadás, valamint a dohányzás elleni nyilvános – különösen iskolai – kampányok terén. Kulcsfontosságú a dohányzásról való leszokást segítő tanácsadáshoz és az ehhez kapcsolódó kezelésekhez való egyetemes és ingyenes hozzáférés.

Módosítás 41

Irányelvre irányuló javaslat

40 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (40) | Annak a tagállamnak, amely az irányelv hatálya alá tartozó szempontok vonatkozásában szigorúbb nemzeti rendelkezések fenntartását tartja szükségesnek, ezt lehetővé kell tenni valamennyi termék esetében egyaránt,
  a népegészségügy védelmének kiemelkedő szükséglete alapján
  .
  A tagállamoknak lehetővé kell tenni azt is, hogy – az adott tagállam specifikus helyzete alapján és amennyiben a rendelkezések a népegészségügy védelme érdekében indokoltak – szigorúbb rendelkezéseket vezessenek be, amelyek valamennyi termékre egyaránt vonatkoznak. A szigorúbb nemzeti rendelkezéseknek szükségeseknek és arányosaknak kell lenniük, és nem lehetnek önkényes megkülönböztetés vagy a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozásának eszközei.
   A szigorúbb nemzeti rendelkezések esetében – melyeket előzetesen be kell jelenteni a Bizottságnak – a Bizottság jóváhagyása szükséges, figyelembe véve az egészségvédelem ezen irányelv által biztosított magas szintjét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(40)

Annak a tagállamnak, amely az irányelv hatálya alá tartozó szempontok vonatkozásában szigorúbb nemzeti rendelkezések fenntartását tartja szükségesnek, ezt lehetővé kell tenni valamennyi termék esetében egyaránt,
  a népegészségügy védelmének kiemelkedő szükséglete alapján
  .
  A tagállamoknak lehetővé kell tenni azt is, hogy – az adott tagállam specifikus helyzete alapján és amennyiben a rendelkezések a népegészségügy védelme érdekében indokoltak – szigorúbb rendelkezéseket vezessenek be, amelyek valamennyi termékre egyaránt vonatkoznak. A szigorúbb nemzeti rendelkezéseknek szükségeseknek és arányosaknak kell lenniük, és nem lehetnek önkényes megkülönböztetés vagy a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozásának eszközei.
   A szigorúbb nemzeti rendelkezések esetében – melyeket előzetesen be kell jelenteni a Bizottságnak – a Bizottság jóváhagyása szükséges, figyelembe véve az egészségvédelem ezen irányelv által biztosított magas szintjét.

| (40) | Annak a tagállamnak, amely az irányelv hatálya alá tartozó szempontok vonatkozásában szigorúbb nemzeti rendelkezések fenntartását
  vagy bevezetését
  tartja szükségesnek, ezt lehetővé kell tenni valamennyi termék esetében egyaránt,
  amennyiben az adott intézkedések összeegyeztethetők az Európai Unió működéséről szóló szerződéssel
  . A szigorúbb nemzeti rendelkezések esetében – melyeket előzetesen be kell jelenteni a Bizottságnak – a Bizottság jóváhagyása szükséges, figyelembe véve az egészségvédelem ezen irányelv által biztosított magas szintjét. |
| --- | --- |

(40)

Annak a tagállamnak, amely az irányelv hatálya alá tartozó szempontok vonatkozásában szigorúbb nemzeti rendelkezések fenntartását
  vagy bevezetését
  tartja szükségesnek, ezt lehetővé kell tenni valamennyi termék esetében egyaránt,
  amennyiben az adott intézkedések összeegyeztethetők az Európai Unió működéséről szóló szerződéssel
  . A szigorúbb nemzeti rendelkezések esetében – melyeket előzetesen be kell jelenteni a Bizottságnak – a Bizottság jóváhagyása szükséges, figyelembe véve az egészségvédelem ezen irányelv által biztosított magas szintjét.

Módosítás 42

Irányelvre irányuló javaslat

42 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (42) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a személyes adatokat kizárólag a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben foglalt szabályoknak és biztosítékoknak megfelelően fogják kezelni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(42)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a személyes adatokat kizárólag a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben foglalt szabályoknak és biztosítékoknak megfelelően fogják kezelni.

| (42) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a személyes adatokat kizárólag a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben foglalt szabályoknak és biztosítékoknak megfelelően fogják kezelni.
  Emellett feltétlenül figyelembe kell venni a nemzeti adatvédelmi rendelkezéseket is. |
| --- | --- |

(42)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a személyes adatokat kizárólag a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben foglalt szabályoknak és biztosítékoknak megfelelően fogják kezelni.
  Emellett feltétlenül figyelembe kell venni a nemzeti adatvédelmi rendelkezéseket is.

Módosítás 43

Irányelvre irányuló javaslat

45 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (45) | A javaslat az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglalt számos alapvető jogot érint, így a személyes adatok védelmét (8. cikk), a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságát (11. cikk), a vállalkozás szabadságát (16. cikk) és a tulajdonhoz való
  jogot
  (17. cikk). A dohánytermékek gyártóira, importőreire és forgalmazóira vonatkozó kötelezettségek
  szükségesek a belső piac működésének javítása és ugyanakkor a
  magas szintű egészség- és
  fogyasztóvédelem biztosítása érdekében
  ,
  az Európai Unió Alapjogi Chartájának 35. és 38. cikkében foglaltaknak megfelelően
  . Az irányelv alkalmazása során tiszteletben kell tartani az uniós jogot és a releváns nemzetközi kötelezettségeket, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(45)

A javaslat az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglalt számos alapvető jogot érint, így a személyes adatok védelmét (8. cikk), a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságát (11. cikk), a vállalkozás szabadságát (16. cikk) és a tulajdonhoz való
  jogot
  (17. cikk). A dohánytermékek gyártóira, importőreire és forgalmazóira vonatkozó kötelezettségek
  szükségesek a belső piac működésének javítása és ugyanakkor a
  magas szintű egészség- és
  fogyasztóvédelem biztosítása érdekében
  ,
  az Európai Unió Alapjogi Chartájának 35. és 38. cikkében foglaltaknak megfelelően
  . Az irányelv alkalmazása során tiszteletben kell tartani az uniós jogot és a releváns nemzetközi kötelezettségeket,

| (45) | A javaslat az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglalt számos alapvető jogot érint, így a személyes adatok védelmét (8. cikk), a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságát (11. cikk), a vállalkozás szabadságát (16. cikk) és a
  védjegyek tulajdonosainak
  tulajdonhoz való
  jogát
  (17. cikk).
  Ezért fontos annak biztosítása, hogy
  a dohánytermékek gyártóira, importőreire és forgalmazóira vonatkozó kötelezettségek
  ne csupán
  magas szintű egészség- és
  fogyasztóvédelmet garantáljanak
  ,
  hanem az összes egyéb alapvető jogot is védjék, és arányosak legyenek a belső piac működését tekintve
  . Az irányelv alkalmazása során tiszteletben kell tartani az uniós jogot és a releváns nemzetközi kötelezettségeket, |
| --- | --- |

(45)

A javaslat az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglalt számos alapvető jogot érint, így a személyes adatok védelmét (8. cikk), a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságát (11. cikk), a vállalkozás szabadságát (16. cikk) és a
  védjegyek tulajdonosainak
  tulajdonhoz való
  jogát
  (17. cikk).
  Ezért fontos annak biztosítása, hogy
  a dohánytermékek gyártóira, importőreire és forgalmazóira vonatkozó kötelezettségek
  ne csupán
  magas szintű egészség- és
  fogyasztóvédelmet garantáljanak
  ,
  hanem az összes egyéb alapvető jogot is védjék, és arányosak legyenek a belső piac működését tekintve
  . Az irányelv alkalmazása során tiszteletben kell tartani az uniós jogot és a releváns nemzetközi kötelezettségeket,

Módosítás 44

Irányelvre irányuló javaslat

45 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (45a) | A tagállamoknak tiszteletben kell tartaniuk a tiszta levegőhöz való jogot a gazdasági, szociális és kulturális jogok nemzetközi egyezségokmánya 7. cikkének b) pontja és 12. cikke szellemében, amelyek rendelkeznek a biztonságos és egészséges munkafeltételekhez való jogról, és a fizikai és mentális egészség elérhető legmagasabb szintjének mindenkit megillető jogáról. Ez összhangban áll az Európai Unió Alapjogi Chartájának 37. cikkével, amely szerint a magas színvonalú környezetvédelmet és a környezet minőségének javítását be kell építeni az uniós politikákba. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(45a)

A tagállamoknak tiszteletben kell tartaniuk a tiszta levegőhöz való jogot a gazdasági, szociális és kulturális jogok nemzetközi egyezségokmánya 7. cikkének b) pontja és 12. cikke szellemében, amelyek rendelkeznek a biztonságos és egészséges munkafeltételekhez való jogról, és a fizikai és mentális egészség elérhető legmagasabb szintjének mindenkit megillető jogáról. Ez összhangban áll az Európai Unió Alapjogi Chartájának 37. cikkével, amely szerint a magas színvonalú környezetvédelmet és a környezet minőségének javítását be kell építeni az uniós politikákba.

Módosítás 45

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ezen irányelv célja a tagállamok azon törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítése, amelyek a következőkre vonatkoznak: | Ezen irányelv célja a tagállamok azon törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítése, amelyek a következőkre vonatkoznak: |
| a) | a dohánytermékek és kapcsolódó termékek összetevői és füstkibocsátása, valamint az ezekhez kapcsolódó jelentéstételi kötelezettség, beleértve a kátrány-, nikotin- és szén-monoxid maximális hozamára vonatkozóan; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ezen irányelv célja a tagállamok azon törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítése, amelyek a következőkre vonatkoznak:

Ezen irányelv célja a tagállamok azon törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítése, amelyek a következőkre vonatkoznak:

a)

a dohánytermékek és kapcsolódó termékek összetevői és füstkibocsátása, valamint az ezekhez kapcsolódó jelentéstételi kötelezettség, beleértve a kátrány-, nikotin- és szén-monoxid maximális hozamára vonatkozóan;

| a) | a dohánytermékek és kapcsolódó termékek összetevői és füstkibocsátása, valamint az ezekhez kapcsolódó jelentéstételi kötelezettség, többek között a kátrány-, nikotin- és szén-monoxid maximális hozamára vonatkozóan; |
| --- | --- |

a)

a dohánytermékek és kapcsolódó termékek összetevői és füstkibocsátása, valamint az ezekhez kapcsolódó jelentéstételi kötelezettség, többek között a kátrány-, nikotin- és szén-monoxid maximális hozamára vonatkozóan;

| b) | a dohánytermékek címkézése és csomagolása, beleértve az egészségügyi figyelmeztetéseket, amelyek a csomagolási egységen és bármely gyűjtőcsomagon megjelennek, valamint az ezen irányelvnek való megfelelés biztosítására szolgáló nyomon követhetőségi és biztonsági elemeket; |
| --- | --- |

b)

a dohánytermékek címkézése és csomagolása, beleértve az egészségügyi figyelmeztetéseket, amelyek a csomagolási egységen és bármely gyűjtőcsomagon megjelennek, valamint az ezen irányelvnek való megfelelés biztosítására szolgáló nyomon követhetőségi és biztonsági elemeket;

| b) | a dohánytermékek címkézése és csomagolása, beleértve az egészségügyi figyelmeztetéseket, amelyek a csomagolási egységen és bármely gyűjtőcsomagon megjelennek, valamint az ezen irányelvnek való megfelelés biztosítására szolgáló nyomon követhetőségi és biztonsági elemeket; |
| --- | --- |

b)

a dohánytermékek címkézése és csomagolása, beleértve az egészségügyi figyelmeztetéseket, amelyek a csomagolási egységen és bármely gyűjtőcsomagon megjelennek, valamint az ezen irányelvnek való megfelelés biztosítására szolgáló nyomon követhetőségi és biztonsági elemeket;

| c) | a szájon át fogyasztott dohánytermékek forgalomba hozatalának tilalma; |
| --- | --- |

c)

a szájon át fogyasztott dohánytermékek forgalomba hozatalának tilalma;

| c) | a szájon át fogyasztott dohánytermékek forgalomba hozatalának tilalma; |
| --- | --- |

c)

a szájon át fogyasztott dohánytermékek forgalomba hozatalának tilalma;

| d) | a dohánytermékek nemzetközi dimenziójú
  távértékesítése
  ; |
| --- | --- |

d)

a dohánytermékek nemzetközi dimenziójú
  távértékesítése
  ;

| d) | dohánytermékek nemzetközi dimenziójú
  távértékesítésének tilalma
  ; |
| --- | --- |

d)

dohánytermékek nemzetközi dimenziójú
  távértékesítésének tilalma
  ;

| e) | a dohánytermékek új kategóriáira vonatkozó értesítési kötelezettség; |
| --- | --- |

e)

a dohánytermékek új kategóriáira vonatkozó értesítési kötelezettség;

| e) | a dohánytermékek új kategóriáira vonatkozó értesítési kötelezettség; |
| --- | --- |

e)

a dohánytermékek új kategóriáira vonatkozó értesítési kötelezettség;

| f) | egyes, a dohánytermékekhez kapcsolódó termékek – nevezetesen a nikotintartalmú termékek és a dohányzási célú gyógynövénytermékek – forgalomba hozatala és címkézése; |
| --- | --- |

f)

egyes, a dohánytermékekhez kapcsolódó termékek – nevezetesen a nikotintartalmú termékek és a dohányzási célú gyógynövénytermékek – forgalomba hozatala és címkézése;

| f) | egyes, a dohánytermékekhez kapcsolódó termékek – nevezetesen a nikotintartalmú termékek és a dohányzási célú gyógynövénytermékek – forgalomba hozatala és címkézése; |
| --- | --- |

f)

egyes, a dohánytermékekhez kapcsolódó termékek – nevezetesen a nikotintartalmú termékek és a dohányzási célú gyógynövénytermékek – forgalomba hozatala és címkézése;

a dohány- és kapcsolódó termékek belső piaca működésének elősegítése érdekében, az egészség védelmének magas szintjét alapul véve.

a
  WHO Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezménye szerinti kötelezettségvállalások teljesítése és a
  dohány- és kapcsolódó termékek belső piaca működésének elősegítése érdekében, az egészség védelmének magas szintjét alapul véve
  , különös tekintettel a fiatalokra
  .

Módosítás 46

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ezen irányelv alkalmazásában: | Ezen irányelv alkalmazásában: |
| (1) | függőséget okozó tulajdonság: egy anyag farmakológiai potenciálja, amellyel függőséget alakít ki, vagyis olyan állapotot, amely befolyásolja az egyén viselkedésének kontrollálására irányuló képességét, jellemzően valamilyen jutalom vagy a megvonási tünetek megszűnése következtében érzett megkönnyebbülés, illetve mindkettő által; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ezen irányelv alkalmazásában:

Ezen irányelv alkalmazásában:

(1)

függőséget okozó tulajdonság: egy anyag farmakológiai potenciálja, amellyel függőséget alakít ki, vagyis olyan állapotot, amely befolyásolja az egyén viselkedésének kontrollálására irányuló képességét, jellemzően valamilyen jutalom vagy a megvonási tünetek megszűnése következtében érzett megkönnyebbülés, illetve mindkettő által;

| (1) | függőséget okozó tulajdonság: egy anyag farmakológiai potenciálja, amellyel függőséget alakít ki, vagyis olyan állapotot, amely befolyásolja az egyén viselkedésének kontrollálására irányuló képességét, jellemzően valamilyen jutalom vagy a megvonási tünetek megszűnése következtében érzett megkönnyebbülés, illetve mindkettő által; |
| --- | --- |

(1)

függőséget okozó tulajdonság: egy anyag farmakológiai potenciálja, amellyel függőséget alakít ki, vagyis olyan állapotot, amely befolyásolja az egyén viselkedésének kontrollálására irányuló képességét, jellemzően valamilyen jutalom vagy a megvonási tünetek megszűnése következtében érzett megkönnyebbülés, illetve mindkettő által;

| (2) | adalékanyag: a dohánytermékben, a csomagolási egységben vagy bármely gyűjtőcsomagban lévő anyag a dohánylevelek és a dohánynövény más természetes vagy feldolgozatlan részei kivételével; |
| --- | --- |

(2)

adalékanyag: a dohánytermékben, a csomagolási egységben vagy bármely gyűjtőcsomagban lévő anyag a dohánylevelek és a dohánynövény más természetes vagy feldolgozatlan részei kivételével;

| (2) | adalékanyag: a dohánytermékben, a csomagolási egységben vagy bármely gyűjtőcsomagban lévő anyag a dohánylevelek és a dohánynövény más természetes vagy feldolgozatlan részei kivételével; |
| --- | --- |

(2)

adalékanyag: a dohánytermékben, a csomagolási egységben vagy bármely gyűjtőcsomagban lévő anyag a dohánylevelek és a dohánynövény más természetes vagy feldolgozatlan részei kivételével;

| (3) | életkor-ellenőrző rendszer: olyan számítógépes rendszer, amely elektronikus formában, a nemzeti követelményeknek megfelelően egyértelműen megerősíti a fogyasztó életkorát; |
| --- | --- |

(3)

életkor-ellenőrző rendszer: olyan számítógépes rendszer, amely elektronikus formában, a nemzeti követelményeknek megfelelően egyértelműen megerősíti a fogyasztó életkorát;

| (3) | életkor-ellenőrző rendszer: olyan számítógépes rendszer, amely elektronikus formában, a nemzeti követelményeknek megfelelően egyértelműen megerősíti a fogyasztó életkorát; |
| --- | --- |

(3)

életkor-ellenőrző rendszer: olyan számítógépes rendszer, amely elektronikus formában, a nemzeti követelményeknek megfelelően egyértelműen megerősíti a fogyasztó életkorát;

| (4) | jellegzetes ízesítés: a dohánytól eltérő, adalékanyag vagy adalékanyagok kombinációjának használatából adódó megkülönböztető aroma vagy íz, beleértve többek között a következőket: gyümölcs, fűszer, gyógynövény, alkohol, cukorka, mentol vagy vanília, amely a dohánytermék
  rendeltetésszerű
  felhasználása előtt vagy során megfigyelhető; |
| --- | --- |

(4)

jellegzetes ízesítés: a dohánytól eltérő, adalékanyag vagy adalékanyagok kombinációjának használatából adódó megkülönböztető aroma vagy íz, beleértve többek között a következőket: gyümölcs, fűszer, gyógynövény, alkohol, cukorka, mentol vagy vanília, amely a dohánytermék
  rendeltetésszerű
  felhasználása előtt vagy során megfigyelhető;

| (4) | jellegzetes ízesítés: a dohánytól eltérő, adalékanyag vagy adalékanyagok kombinációjának használatából adódó megkülönböztető aroma vagy íz, beleértve többek között a következőket: gyümölcs, fűszer, gyógynövény, alkohol, cukorka, mentol vagy vanília, amely a dohánytermék felhasználása előtt vagy során megfigyelhető; |
| --- | --- |

(4)

jellegzetes ízesítés: a dohánytól eltérő, adalékanyag vagy adalékanyagok kombinációjának használatából adódó megkülönböztető aroma vagy íz, beleértve többek között a következőket: gyümölcs, fűszer, gyógynövény, alkohol, cukorka, mentol vagy vanília, amely a dohánytermék felhasználása előtt vagy során megfigyelhető;

| (5) | rágódohány: rágásra szánt füst nélküli dohánytermék; |
| --- | --- |

(5)

rágódohány: rágásra szánt füst nélküli dohánytermék;

| (5) | rágódohány: rágásra szánt füst nélküli dohánytermék; |
| --- | --- |

(5)

rágódohány: rágásra szánt füst nélküli dohánytermék;

| (6) | szivar: égési folyamat során fogyasztott dohányrúd, melynek részletesebb meghatározását a dohánygyártmányokra alkalmazott jövedéki adó szerkezetéről és adókulcsáról szóló, 2011. június 21-i 2011/64/EU tanácsi irányelv 4. cikkének (1) bekezdése tartalmazza; |
| --- | --- |

(6)

szivar: égési folyamat során fogyasztott dohányrúd, melynek részletesebb meghatározását a dohánygyártmányokra alkalmazott jövedéki adó szerkezetéről és adókulcsáról szóló, 2011. június 21-i 2011/64/EU tanácsi irányelv 4. cikkének (1) bekezdése tartalmazza;

| (6) | szivar: égési folyamat során fogyasztott dohányrúd, melynek részletesebb meghatározását a dohánygyártmányokra alkalmazott jövedéki adó szerkezetéről és adókulcsáról szóló, 2011. június 21-i 2011/64/EU tanácsi irányelv 4. cikkének (1) bekezdése tartalmazza; |
| --- | --- |

(6)

szivar: égési folyamat során fogyasztott dohányrúd, melynek részletesebb meghatározását a dohánygyártmányokra alkalmazott jövedéki adó szerkezetéről és adókulcsáról szóló, 2011. június 21-i 2011/64/EU tanácsi irányelv 4. cikkének (1) bekezdése tartalmazza;

| (7) | cigaretta: égési folyamat során fogyasztott dohányrúd, melynek részletesebb meghatározását a 2011/64/EU tanácsi irányelv 3. cikkének (1) bekezdése tartalmazza; |
| --- | --- |

(7)

cigaretta: égési folyamat során fogyasztott dohányrúd, melynek részletesebb meghatározását a 2011/64/EU tanácsi irányelv 3. cikkének (1) bekezdése tartalmazza;

| (7) | cigaretta: égési folyamat során fogyasztott dohányrúd, melynek részletesebb meghatározását a 2011/64/EU tanácsi irányelv 3. cikkének (1) bekezdése tartalmazza; |
| --- | --- |

(7)

cigaretta: égési folyamat során fogyasztott dohányrúd, melynek részletesebb meghatározását a 2011/64/EU tanácsi irányelv 3. cikkének (1) bekezdése tartalmazza;

| (8) | szivarka:
  maximum 8mm átmérőjű,
  kisebb méretű szivar; |
| --- | --- |

(8)

szivarka:
  maximum 8mm átmérőjű,
  kisebb méretű szivar;

| (8) | szivarka: kisebb méretű szivar
  , melynek részletesebb meghatározását a 2007/74/EK tanácsi irányelv 8. cikkének (1) bekezdése tartalmazza
  ; |
| --- | --- |

(8)

szivarka: kisebb méretű szivar
  , melynek részletesebb meghatározását a 2007/74/EK tanácsi irányelv 8. cikkének (1) bekezdése tartalmazza
  ;

| (9) | kombinált egészségügyi figyelmeztetés: az ezen irányelvben előírt egészségügyi figyelmeztetés, amely szöveges figyelmeztetés és megfelelő fénykép vagy illusztráció kombinációjából áll; |
| --- | --- |

(9)

kombinált egészségügyi figyelmeztetés: az ezen irányelvben előírt egészségügyi figyelmeztetés, amely szöveges figyelmeztetés és megfelelő fénykép vagy illusztráció kombinációjából áll;

| (9) | kombinált egészségügyi figyelmeztetés: az ezen irányelvben előírt egészségügyi figyelmeztetés, amely szöveges figyelmeztetés és megfelelő fénykép vagy illusztráció kombinációjából áll; |
| --- | --- |

(9)

kombinált egészségügyi figyelmeztetés: az ezen irányelvben előírt egészségügyi figyelmeztetés, amely szöveges figyelmeztetés és megfelelő fénykép vagy illusztráció kombinációjából áll;

| (10) | fogyasztó: az a természetes személy, aki kereskedelmi, ipari, kézműipari vagy szakmai tevékenységén kívül eső célok érdekében jár el; |
| --- | --- |

(10)

fogyasztó: az a természetes személy, aki kereskedelmi, ipari, kézműipari vagy szakmai tevékenységén kívül eső célok érdekében jár el;

| (10) | fogyasztó: az a természetes személy, aki kereskedelmi, ipari, kézműipari vagy szakmai tevékenységén kívül eső célok érdekében jár el; |
| --- | --- |

(10)

fogyasztó: az a természetes személy, aki kereskedelmi, ipari, kézműipari vagy szakmai tevékenységén kívül eső célok érdekében jár el;

| (11) | nemzetközi dimenziójú távértékesítés: távértékesítési szolgáltatás, ahol a fogyasztó a termék megrendelésének időpontjában egy olyan tagállamban tartózkodik, amely nem a kiskereskedelmi egység székhelye szerinti tagállam vagy harmadik ország; egy kiskereskedelmi egység az alábbi feltételek teljesülése esetén tekinthető egy adott tagállamban székhellyel rendelkező kiskereskedelmi egységnek: |
| --- | --- |

(11)

nemzetközi dimenziójú távértékesítés: távértékesítési szolgáltatás, ahol a fogyasztó a termék megrendelésének időpontjában egy olyan tagállamban tartózkodik, amely nem a kiskereskedelmi egység székhelye szerinti tagállam vagy harmadik ország; egy kiskereskedelmi egység az alábbi feltételek teljesülése esetén tekinthető egy adott tagállamban székhellyel rendelkező kiskereskedelmi egységnek:

| (11) | nemzetközi dimenziójú távértékesítés: távértékesítési szolgáltatás, ahol a fogyasztó a termék megrendelésének időpontjában egy olyan tagállamban tartózkodik, amely nem a kiskereskedelmi egység székhelye szerinti tagállam vagy harmadik ország; egy kiskereskedelmi egység az alábbi feltételek teljesülése esetén tekinthető egy adott tagállamban székhellyel rendelkező kiskereskedelmi egységnek: |
| --- | --- |

(11)

nemzetközi dimenziójú távértékesítés: távértékesítési szolgáltatás, ahol a fogyasztó a termék megrendelésének időpontjában egy olyan tagállamban tartózkodik, amely nem a kiskereskedelmi egység székhelye szerinti tagállam vagy harmadik ország; egy kiskereskedelmi egység az alábbi feltételek teljesülése esetén tekinthető egy adott tagállamban székhellyel rendelkező kiskereskedelmi egységnek:

| | a) | természetes személy esetén: ha a természetes személy vállalkozásának telephelye az adott tagállamban található; |
| --- | --- | --- |

a)

természetes személy esetén: ha a természetes személy vállalkozásának telephelye az adott tagállamban található;

| | a) | természetes személy esetén: ha a természetes személy vállalkozásának telephelye az adott tagállamban található; |
| --- | --- | --- |

a)

természetes személy esetén: ha a természetes személy vállalkozásának telephelye az adott tagállamban található;

| | b) | más esetben: ha létesítő okirat szerinti székhelye, központi ügyvitele vagy telephelye – beleértve fióktelepet, ügynökséget vagy bármely más létesítményt – az adott tagállamban található; |
| --- | --- | --- |

b)

más esetben: ha létesítő okirat szerinti székhelye, központi ügyvitele vagy telephelye – beleértve fióktelepet, ügynökséget vagy bármely más létesítményt – az adott tagállamban található;

| | b) | más esetben: ha létesítő okirat szerinti székhelye, központi ügyvitele vagy telephelye – beleértve fióktelepet, ügynökséget vagy bármely más létesítményt – az adott tagállamban található; |
| --- | --- | --- |

b)

más esetben: ha létesítő okirat szerinti székhelye, központi ügyvitele vagy telephelye – beleértve fióktelepet, ügynökséget vagy bármely más létesítményt – az adott tagállamban található;

| (12) | kibocsátás: olyan anyagok, amelyek a dohánytermék rendeltetés szerinti felhasználása során szabadulnak fel, mint például a füstben előforduló anyagok vagy a füstnélküli dohánytermékek felhasználása során felszabaduló anyagok; |
| --- | --- |

(12)

kibocsátás: olyan anyagok, amelyek a dohánytermék rendeltetés szerinti felhasználása során szabadulnak fel, mint például a füstben előforduló anyagok vagy a füstnélküli dohánytermékek felhasználása során felszabaduló anyagok;

| (12) | kibocsátás: olyan anyagok, amelyek a dohánytermék rendeltetés szerinti felhasználása során szabadulnak fel, mint például a füstben előforduló anyagok vagy a füstnélküli dohánytermékek felhasználása során felszabaduló anyagok; |
| --- | --- |

(12)

kibocsátás: olyan anyagok, amelyek a dohánytermék rendeltetés szerinti felhasználása során szabadulnak fel, mint például a füstben előforduló anyagok vagy a füstnélküli dohánytermékek felhasználása során felszabaduló anyagok;

| (13) | ízesítés: aromát és/vagy ízt kölcsönző adalékanyag; |
| --- | --- |

(13)

ízesítés: aromát és/vagy ízt kölcsönző adalékanyag;

| (13) | ízesítés: aromát és/vagy ízt kölcsönző adalékanyag; |
| --- | --- |

(13)

ízesítés: aromát és/vagy ízt kölcsönző adalékanyag;

| (14) | egészségügyi figyelmeztetés: az ezen irányelvben előírt figyelmeztetés, beleértve a szöveges figyelmeztetést, a kombinált egészségügyi figyelmeztetést, az általános figyelmeztetést és a tájékoztató üzeneteket; |
| --- | --- |

(14)

egészségügyi figyelmeztetés: az ezen irányelvben előírt figyelmeztetés, beleértve a szöveges figyelmeztetést, a kombinált egészségügyi figyelmeztetést, az általános figyelmeztetést és a tájékoztató üzeneteket;

| (14) | egészségügyi figyelmeztetés: az ezen irányelvben előírt figyelmeztetés, beleértve a szöveges figyelmeztetést, a kombinált egészségügyi figyelmeztetést, az általános figyelmeztetést és a tájékoztató üzeneteket; |
| --- | --- |

(14)

egészségügyi figyelmeztetés: az ezen irányelvben előírt figyelmeztetés, beleértve a szöveges figyelmeztetést, a kombinált egészségügyi figyelmeztetést, az általános figyelmeztetést és a tájékoztató üzeneteket;

| (15) | dohányzási célú gyógynövénytermékek: növény- vagy gyógynövényalapú termék, amely nem tartalmaz dohányt, és fogyasztása égési folyamat során történik; |
| --- | --- |

(15)

dohányzási célú gyógynövénytermékek: növény- vagy gyógynövényalapú termék, amely nem tartalmaz dohányt, és fogyasztása égési folyamat során történik;

| (15) | dohányzási célú gyógynövénytermék: növény- vagy gyógynövényalapú termék, amely nem tartalmaz dohányt, és fogyasztása égési folyamat során történik; |
| --- | --- |

(15)

dohányzási célú gyógynövénytermék: növény- vagy gyógynövényalapú termék, amely nem tartalmaz dohányt, és fogyasztása égési folyamat során történik;

| (16) | dohány- és kapcsolódó termékek importja: ilyen termékeknek az Unió területére történő belépése, kivéve, ha e termékeket az Unóba történő belépésük során vámfelfüggesztési eljárás vagy intézkedés hatálya helyezik, valamint a rájuk vonatkozó vámfelfüggesztési eljárás vagy intézkedés hatályának megszűnése; |
| --- | --- |

(16)

dohány- és kapcsolódó termékek importja: ilyen termékeknek az Unió területére történő belépése, kivéve, ha e termékeket az Unóba történő belépésük során vámfelfüggesztési eljárás vagy intézkedés hatálya helyezik, valamint a rájuk vonatkozó vámfelfüggesztési eljárás vagy intézkedés hatályának megszűnése;

| (16) | dohány- és kapcsolódó termékek importja: ilyen termékeknek az Unió területére történő belépése, kivéve, ha e termékeket az Unóba történő belépésük során vámfelfüggesztési eljárás vagy intézkedés hatálya helyezik, valamint a rájuk vonatkozó vámfelfüggesztési eljárás vagy intézkedés hatályának megszűnése; |
| --- | --- |

(16)

dohány- és kapcsolódó termékek importja: ilyen termékeknek az Unió területére történő belépése, kivéve, ha e termékeket az Unóba történő belépésük során vámfelfüggesztési eljárás vagy intézkedés hatálya helyezik, valamint a rájuk vonatkozó vámfelfüggesztési eljárás vagy intézkedés hatályának megszűnése;

| (17) | dohány- és kapcsolódó termékek importőre: az Unió területére behozott dohány- és kapcsolódó termékek tulajdonosa vagy az azok felett rendelkezési jogokkal bíró személy; |
| --- | --- |

(17)

dohány- és kapcsolódó termékek importőre: az Unió területére behozott dohány- és kapcsolódó termékek tulajdonosa vagy az azok felett rendelkezési jogokkal bíró személy;

| (17) | dohány- és kapcsolódó termékek importőre: az Unió területére behozott dohány- és kapcsolódó termékek tulajdonosa vagy az azok felett rendelkezési jogokkal bíró személy; |
| --- | --- |

(17)

dohány- és kapcsolódó termékek importőre: az Unió területére behozott dohány- és kapcsolódó termékek tulajdonosa vagy az azok felett rendelkezési jogokkal bíró személy;

| (18) | összetevő: adalékanyag, dohány
  (dohánylevelek és a dohánynövény más természetes, feldolgozott vagy feldolgozatlan részei, beleértve az expandált és a visszanyert dohányt)
  , valamint a kész dohánytermékben jelen lévő anyagok, beleértve a papírt, a füstszűrőt, a nyomdafestéket, a kapszulákat és a ragasztóanyagokat is; |
| --- | --- |

(18)

összetevő: adalékanyag, dohány
  (dohánylevelek és a dohánynövény más természetes, feldolgozott vagy feldolgozatlan részei, beleértve az expandált és a visszanyert dohányt)
  , valamint a kész dohánytermékben jelen lévő anyagok, beleértve a papírt, a füstszűrőt, a nyomdafestéket, a kapszulákat és a ragasztóanyagokat is;

| (18) | összetevő: adalékanyag, dohány, valamint a kész dohánytermékben jelen lévő anyagok, beleértve a papírt, a füstszűrőt, a nyomdafestéket, a kapszulákat és a ragasztóanyagokat is; |
| --- | --- |

(18)

összetevő: adalékanyag, dohány, valamint a kész dohánytermékben jelen lévő anyagok, beleértve a papírt, a füstszűrőt, a nyomdafestéket, a kapszulákat és a ragasztóanyagokat is;

| (18a) | dohány: a dohánynövény levelei és más, feldolgozott vagy feldolgozatlan természetes részei, beleértve az expandált és a visszanyert dohányt; |
| --- | --- |

(18a)

dohány: a dohánynövény levelei és más, feldolgozott vagy feldolgozatlan természetes részei, beleértve az expandált és a visszanyert dohányt;

| (19) | legmagasabb szint vagy legmagasabb hozam: a dohánytermékben található, grammban mért adott anyag megengedhető maximális tartalma vagy kibocsátása (beleértve a nullát); |
| --- | --- |

(19)

legmagasabb szint vagy legmagasabb hozam: a dohánytermékben található, grammban mért adott anyag megengedhető maximális tartalma vagy kibocsátása (beleértve a nullát);

| (19) | legmagasabb szint vagy legmagasabb hozam: a dohánytermékben található, grammban mért adott anyag megengedhető maximális tartalma vagy kibocsátása (beleértve a nullát); |
| --- | --- |

(19)

legmagasabb szint vagy legmagasabb hozam: a dohánytermékben található, grammban mért adott anyag megengedhető maximális tartalma vagy kibocsátása (beleértve a nullát);

| (20) | tüsszentésre szolgáló dohánytermék: az orron át alkalmazott füst nélküli dohánytermék; |
| --- | --- |

(20)

tüsszentésre szolgáló dohánytermék: az orron át alkalmazott füst nélküli dohánytermék;

| (20) | tüsszentésre szolgáló dohánytermék: az orron át alkalmazott füst nélküli dohánytermék; |
| --- | --- |

(20)

tüsszentésre szolgáló dohánytermék: az orron át alkalmazott füst nélküli dohánytermék;

| (21) | nikotin: a nikotinalkaloid-tartalom; |
| --- | --- |

(21)

nikotin: a nikotinalkaloid-tartalom;

| (21) | nikotin: a nikotinalkaloid-tartalom; |
| --- | --- |

(21)

nikotin: a nikotinalkaloid-tartalom;

| (22) | nikotintartalmú termékek: belélegzés vagy felszívódás útján vagy más formában fogyasztott termék, amelyhez a gyártás során nikotint adnak, vagy amelyhez a felhasználó a fogyasztás előtt vagy során maga ad nikotint; |
| --- | --- |

(22)

nikotintartalmú termékek: belélegzés vagy felszívódás útján vagy más formában fogyasztott termék, amelyhez a gyártás során nikotint adnak, vagy amelyhez a felhasználó a fogyasztás előtt vagy során maga ad nikotint;

| (22) | nikotintartalmú termékek: belélegzés vagy felszívódás útján vagy más formában fogyasztott termék, amelyhez a gyártás során nikotint adnak, vagy amelyhez a felhasználó a fogyasztás előtt vagy során maga ad nikotint; |
| --- | --- |

(22)

nikotintartalmú termékek: belélegzés vagy felszívódás útján vagy más formában fogyasztott termék, amelyhez a gyártás során nikotint adnak, vagy amelyhez a felhasználó a fogyasztás előtt vagy során maga ad nikotint;

| (23) | a dohánytermékek új kategóriái: a cigaretta, cigarettasodrásra szánt dohánytermék, pipadohány, vízipipa-dohány, szivar, szivarka, rágódohány, tüsszentésre szolgáló dohánytermék (tubák) vagy szájon át fogyasztott dohánytermékek kategóriájától eltérő dohánytermék, amelyeket az irányelv hatályba lépését követően hoznak forgalomba; |
| --- | --- |

(23)

a dohánytermékek új kategóriái: a cigaretta, cigarettasodrásra szánt dohánytermék, pipadohány, vízipipa-dohány, szivar, szivarka, rágódohány, tüsszentésre szolgáló dohánytermék (tubák) vagy szájon át fogyasztott dohánytermékek kategóriájától eltérő dohánytermék, amelyeket az irányelv hatályba lépését követően hoznak forgalomba;

| (23) | a dohánytermékek új kategóriái: a cigaretta, cigarettasodrásra szánt dohánytermék, pipadohány, vízipipadohány, szivar, szivarka, rágódohány, tüsszentésre szolgáló dohánytermék (tubák) vagy szájon át fogyasztott dohánytermékek kategóriájától eltérő dohánytermék, amelyeket az irányelv hatálybalépését követően hoznak forgalomba; |
| --- | --- |

(23)

a dohánytermékek új kategóriái: a cigaretta, cigarettasodrásra szánt dohánytermék, pipadohány, vízipipadohány, szivar, szivarka, rágódohány, tüsszentésre szolgáló dohánytermék (tubák) vagy szájon át fogyasztott dohánytermékek kategóriájától eltérő dohánytermék, amelyeket az irányelv hatálybalépését követően hoznak forgalomba;

| (24) | gyűjtőcsomag: olyan csomag, amelyben a termékeket forgalomba hozzák, és amely egy vagy több csomagolási egységet tartalmaz; az átlátszó csomagolóanyagok nem tekinthetők gyűjtőcsomagnak; |
| --- | --- |

(24)

gyűjtőcsomag: olyan csomag, amelyben a termékeket forgalomba hozzák, és amely egy vagy több csomagolási egységet tartalmaz; az átlátszó csomagolóanyagok nem tekinthetők gyűjtőcsomagnak;

| (24) | gyűjtőcsomag: olyan csomag, amelyben a termékeket forgalomba hozzák, és amely egy vagy több csomagolási egységet tartalmaz; az átlátszó csomagolóanyagok nem tekinthetők gyűjtőcsomagnak; |
| --- | --- |

(24)

gyűjtőcsomag: olyan csomag, amelyben a termékeket forgalomba hozzák, és amely egy vagy több csomagolási egységet tartalmaz; az átlátszó csomagolóanyagok nem tekinthetők gyűjtőcsomagnak;

| (24a) | szállítási gyűjtőcsomag: bármilyen, több csomagolási egységet tartalmazó csomag, amelyben a dohánytermékeket a gyártóktól a következő gazdasági szereplőkhöz szállítják a forgalomba hozatal előtt, például karton, gyűjtőkarton és raklap; |
| --- | --- |

(24a)

szállítási gyűjtőcsomag: bármilyen, több csomagolási egységet tartalmazó csomag, amelyben a dohánytermékeket a gyártóktól a következő gazdasági szereplőkhöz szállítják a forgalomba hozatal előtt, például karton, gyűjtőkarton és raklap;

| (25) | forgalomba hozatal: a termék – fizetés melletti vagy fizetés nélküli – hozzáférhetővé tétele az unióbeli fogyasztók számára, többek között távértékesítéssel is; nemzetközi dimenziójú távértékesítés esetén a terméket a fogyasztó tartózkodása szerinti tagállamban forgalomba hozott terméknek tekintik; |
| --- | --- |

(25)

forgalomba hozatal: a termék – fizetés melletti vagy fizetés nélküli – hozzáférhetővé tétele az unióbeli fogyasztók számára, többek között távértékesítéssel is; nemzetközi dimenziójú távértékesítés esetén a terméket a fogyasztó tartózkodása szerinti tagállamban forgalomba hozott terméknek tekintik;

| (25) | forgalomba hozatal: a termék – fizetés melletti vagy fizetés nélküli – hozzáférhetővé tétele az unióbeli fogyasztók számára, többek között távértékesítéssel is; nemzetközi dimenziójú távértékesítés esetén a terméket a fogyasztó tartózkodása szerinti tagállamban forgalomba hozott terméknek tekintik; |
| --- | --- |

(25)

forgalomba hozatal: a termék – fizetés melletti vagy fizetés nélküli – hozzáférhetővé tétele az unióbeli fogyasztók számára, többek között távértékesítéssel is; nemzetközi dimenziójú távértékesítés esetén a terméket a fogyasztó tartózkodása szerinti tagállamban forgalomba hozott terméknek tekintik;

| (26) | pipadohány: égési folyamat során fogyasztott dohány, amelyet kizárólag pipában való felhasználásra szántak; |
| --- | --- |

(26)

pipadohány: égési folyamat során fogyasztott dohány, amelyet kizárólag pipában való felhasználásra szántak;

| (26) | pipadohány: égési folyamat során fogyasztott dohány, amelyet kizárólag pipában való felhasználásra szántak; |
| --- | --- |

(26)

pipadohány: égési folyamat során fogyasztott dohány, amelyet kizárólag pipában való felhasználásra szántak;

| (26a) | vízipipadohány: kizárólag vízipipában való felhasználásra szánt dohány; |
| --- | --- |

(26a)

vízipipadohány: kizárólag vízipipában való felhasználásra szánt dohány;

| (27) | kiskereskedelmi egység: olyan kereskedelmi egység, amelyben a dohánytermékeket – akár természetes személy által – forgalomba hozzák; |
| --- | --- |

(27)

kiskereskedelmi egység: olyan kereskedelmi egység, amelyben a dohánytermékeket – akár természetes személy által – forgalomba hozzák;

| (27) | kiskereskedelmi egység: olyan kereskedelmi egység, amelyben a dohánytermékeket – akár természetes személy által – forgalomba hozzák; |
| --- | --- |

(27)

kiskereskedelmi egység: olyan kereskedelmi egység, amelyben a dohánytermékeket – akár természetes személy által – forgalomba hozzák;

| (28) | cigarettasodrásra szánt dohánytermék: olyan dohány, amelyet fogyasztók vagy kiskereskedelmi egységek cigarettakészítésre használhatnak; |
| --- | --- |

(28)

cigarettasodrásra szánt dohánytermék: olyan dohány, amelyet fogyasztók vagy kiskereskedelmi egységek cigarettakészítésre használhatnak;

| (28) | cigarettasodrásra szánt dohánytermék: olyan dohány, amelyet fogyasztók vagy kiskereskedelmi egységek cigarettakészítésre használhatnak; |
| --- | --- |

(28)

cigarettasodrásra szánt dohánytermék: olyan dohány, amelyet fogyasztók vagy kiskereskedelmi egységek cigarettakészítésre használhatnak;

| (29) | füstnélküli dohánytermék: olyan dohánytermék, amelynek a felhasználása nem jár égési folyamattal, beleértve a rágódohányt, a tüsszentésre szolgáló dohányterméket és a szájon át fogyasztott dohánytermékeket; |
| --- | --- |

(29)

füstnélküli dohánytermék: olyan dohánytermék, amelynek a felhasználása nem jár égési folyamattal, beleértve a rágódohányt, a tüsszentésre szolgáló dohányterméket és a szájon át fogyasztott dohánytermékeket;

| (29) | füstnélküli dohánytermék: olyan dohánytermék, amelynek a felhasználása nem jár égési folyamattal, beleértve a rágódohányt, a tüsszentésre szolgáló dohányterméket és a szájon át fogyasztott dohánytermékeket; |
| --- | --- |

(29)

füstnélküli dohánytermék: olyan dohánytermék, amelynek a felhasználása nem jár égési folyamattal, beleértve a rágódohányt, a tüsszentésre szolgáló dohányterméket és a szájon át fogyasztott dohánytermékeket;

| (30) | a körülmények jelentős megváltozása: valamely termékkategória (pl. pipadohány, szivar, szivarka) értékesítési volumenében bekövetkezett, legalább 10 %-os növekedés, amely legalább
  10
   tagállamban megfigyelhető, az 5. cikk (4) bekezdésének megfelelően továbbított értékesítési adatok alapján; vagy pedig a 25 évesnél fiatalabb fogyasztói csoportok körében az elterjedtség legalább 5 %-os növekedése legalább
  10
  tagállamban az adott termékcsoportban, [this date will be set at the moment of adoption of the Directive]-i Eurobarométer-jelentés vagy egyenértékű, az elterjedtségre vonatkozó tanulmányok alapján; |
| --- | --- |

(30)

a körülmények jelentős megváltozása: valamely termékkategória (pl. pipadohány, szivar, szivarka) értékesítési volumenében bekövetkezett, legalább 10 %-os növekedés, amely legalább
  10
   tagállamban megfigyelhető, az 5. cikk (4) bekezdésének megfelelően továbbított értékesítési adatok alapján; vagy pedig a 25 évesnél fiatalabb fogyasztói csoportok körében az elterjedtség legalább 5 %-os növekedése legalább
  10
  tagállamban az adott termékcsoportban, [this date will be set at the moment of adoption of the Directive]-i Eurobarométer-jelentés vagy egyenértékű, az elterjedtségre vonatkozó tanulmányok alapján;

| (30) | a körülmények jelentős megváltozása: valamely termékkategória (pl. pipadohány, szivar, szivarka) értékesítési volumenében bekövetkezett, legalább 10 %-os növekedés, amely legalább
  öt
  tagállamban megfigyelhető, az 5. cikk (4) bekezdésének megfelelően továbbított értékesítési adatok alapján; vagy pedig a 25 évesnél fiatalabb fogyasztói csoportok körében az elterjedtség legalább 5 %-os növekedése legalább
  öt
  tagállamban az adott termékcsoportban, [az irányelv elfogadásakor meghatározandó időpont]-i Eurobarométer-jelentés vagy egyenértékű, az elterjedtségre vonatkozó tanulmányok alapján; |
| --- | --- |

(30)

a körülmények jelentős megváltozása: valamely termékkategória (pl. pipadohány, szivar, szivarka) értékesítési volumenében bekövetkezett, legalább 10 %-os növekedés, amely legalább
  öt
  tagállamban megfigyelhető, az 5. cikk (4) bekezdésének megfelelően továbbított értékesítési adatok alapján; vagy pedig a 25 évesnél fiatalabb fogyasztói csoportok körében az elterjedtség legalább 5 %-os növekedése legalább
  öt
  tagállamban az adott termékcsoportban, [az irányelv elfogadásakor meghatározandó időpont]-i Eurobarométer-jelentés vagy egyenértékű, az elterjedtségre vonatkozó tanulmányok alapján;

| (31) | kátrány: nikotinmentes száraz füstkondenzátum; |
| --- | --- |

(31)

kátrány: nikotinmentes száraz füstkondenzátum;

| (31) | kátrány: nikotinmentes száraz füstkondenzátum; |
| --- | --- |

(31)

kátrány: nikotinmentes száraz füstkondenzátum;

| (32) | szájon át fogyasztott dohánytermék: minden szájon át fogyasztott termék, kivéve a belélegzésre és rágásra szántakat, amely részben vagy teljes egészében dohányból készült, porított vagy szemcsés szerkezetű vagy e formák kombinációiból áll, különösen az olyan termék, amelyet zacskós kiszerelésben vagy légáteresztő zacskókban hoznak forgalomba; |
| --- | --- |

(32)

szájon át fogyasztott dohánytermék: minden szájon át fogyasztott termék, kivéve a belélegzésre és rágásra szántakat, amely részben vagy teljes egészében dohányból készült, porított vagy szemcsés szerkezetű vagy e formák kombinációiból áll, különösen az olyan termék, amelyet zacskós kiszerelésben vagy légáteresztő zacskókban hoznak forgalomba;

| (32) | szájon át fogyasztott dohánytermék: minden szájon át fogyasztott termék, kivéve a belélegzésre és rágásra szántakat, amely részben vagy teljes egészében dohányból készült, porított vagy szemcsés szerkezetű vagy e formák kombinációiból áll, különösen az olyan termék, amelyet zacskós kiszerelésben vagy légáteresztő zacskókban hoznak forgalomba; |
| --- | --- |

(32)

szájon át fogyasztott dohánytermék: minden szájon át fogyasztott termék, kivéve a belélegzésre és rágásra szántakat, amely részben vagy teljes egészében dohányból készült, porított vagy szemcsés szerkezetű vagy e formák kombinációiból áll, különösen az olyan termék, amelyet zacskós kiszerelésben vagy légáteresztő zacskókban hoznak forgalomba;

| (33) | dohányzásra szánt dohánytermék: a füst nélküli dohányterméktől eltérő dohánytermék; |
| --- | --- |

(33)

dohányzásra szánt dohánytermék: a füst nélküli dohányterméktől eltérő dohánytermék;

| (33) | dohányzásra szánt dohánytermék: a füst nélküli dohányterméktől eltérő dohánytermék; |
| --- | --- |

(33)

dohányzásra szánt dohánytermék: a füst nélküli dohányterméktől eltérő dohánytermék;

| (34) | dohánytermék: olyan termék, amelyet fogyasztók általi felhasználás céljából gyártanak, még abban az esetben is, ha csupán részben tartalmaz dohányt, akár géntechnológiával módosított formában, akár nem; |
| --- | --- |

(34)

dohánytermék: olyan termék, amelyet fogyasztók általi felhasználás céljából gyártanak, még abban az esetben is, ha csupán részben tartalmaz dohányt, akár géntechnológiával módosított formában, akár nem;

| (34) | dohánytermék: olyan termék, amelyet fogyasztók általi felhasználás céljából gyártanak, még abban az esetben is, ha csupán részben tartalmaz dohányt, akár géntechnológiával módosított formában, akár nem; |
| --- | --- |

(34)

dohánytermék: olyan termék, amelyet fogyasztók általi felhasználás céljából gyártanak, még abban az esetben is, ha csupán részben tartalmaz dohányt, akár géntechnológiával módosított formában, akár nem;

| (35) | toxicitás: az adott anyag által az emberi szervezetben potenciálisan okozott káros hatás mértéke, beleértve a bizonyos idő bekövetkeztével, megismételt vagy folyamatos fogyasztás vagy expozíció folyamán okozott hatásokat; |
| --- | --- |

(35)

toxicitás: az adott anyag által az emberi szervezetben potenciálisan okozott káros hatás mértéke, beleértve a bizonyos idő bekövetkeztével, megismételt vagy folyamatos fogyasztás vagy expozíció folyamán okozott hatásokat;

| (35) | toxicitás: az adott anyag által az emberi szervezetben potenciálisan okozott káros hatás mértéke, beleértve a bizonyos idő bekövetkeztével, megismételt vagy folyamatos fogyasztás vagy expozíció folyamán okozott hatásokat; |
| --- | --- |

(35)

toxicitás: az adott anyag által az emberi szervezetben potenciálisan okozott káros hatás mértéke, beleértve a bizonyos idő bekövetkeztével, megismételt vagy folyamatos fogyasztás vagy expozíció folyamán okozott hatásokat;

| (36) | csomagolási egység: a forgalomba hozott legkisebb egyedi csomag. |
| --- | --- |

(36)

csomagolási egység: a forgalomba hozott legkisebb egyedi csomag.

| (36) | csomagolási egység: a forgalomba hozott legkisebb egyedi csomag. |
| --- | --- |

(36)

csomagolási egység: a forgalomba hozott legkisebb egyedi csomag.

| (36a) | passzív dohányzás: cigaretta vagy szivar égéséből származó, illetve egy vagy több dohányos által kifújt füst akaratlan belégzése. |
| --- | --- |

(36a)

passzív dohányzás: cigaretta vagy szivar égéséből származó, illetve egy vagy több dohányos által kifújt füst akaratlan belégzése.

Módosítás 89, és 149

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)
     
  Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 22. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az (1) bekezdésben foglalt megengedett legnagyobb hozam kiigazítására, a tudományos fejlemények és a nemzetközileg megállapított szabványok figyelembevételével
  . | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)
     
  Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 22. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az (1) bekezdésben foglalt megengedett legnagyobb hozam kiigazítására, a tudományos fejlemények és a nemzetközileg megállapított szabványok figyelembevételével
  .

törölve

Módosítás 90

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)
     
  A tagállamok értesítik a Bizottságot a cigaretta egyéb kibocsátására megállapított megengedett legnagyobb hozamról és a cigarettától eltérő dohánytermékek kibocsátására megállapított megengedett legnagyobb hozamról. Figyelembe véve a nemzetközileg megállapított szabványokat, amennyiben ilyenek vannak, valamint tudományos bizonyítékok és a tagállamok által bejelentett hozamok alapján a Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 22. cikknek megfelelően elfogadja és kiigazítsa az olyan cigaretták egyéb kibocsátásának és a cigarettától eltérő olyan dohánytermékek kibocsátásának a legnagyobb megengedhető hozamát, amelyek számottevően – az (1) bekezdésben rögzített kátrány-, nikotin- és szén-monoxid-hozamokon alapuló toxicitási és függőségi küszöböt meghaladó mértékben – fokozzák a dohánytermékek toxikus vagy függőséget okozó hatását. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)
     
  A tagállamok értesítik a Bizottságot a cigaretta egyéb kibocsátására megállapított megengedett legnagyobb hozamról és a cigarettától eltérő dohánytermékek kibocsátására megállapított megengedett legnagyobb hozamról. Figyelembe véve a nemzetközileg megállapított szabványokat, amennyiben ilyenek vannak, valamint tudományos bizonyítékok és a tagállamok által bejelentett hozamok alapján a Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 22. cikknek megfelelően elfogadja és kiigazítsa az olyan cigaretták egyéb kibocsátásának és a cigarettától eltérő olyan dohánytermékek kibocsátásának a legnagyobb megengedhető hozamát, amelyek számottevően – az (1) bekezdésben rögzített kátrány-, nikotin- és szén-monoxid-hozamokon alapuló toxicitási és függőségi küszöböt meghaladó mértékben – fokozzák a dohánytermékek toxikus vagy függőséget okozó hatását.

törölve

Módosítás 48

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A cigaretta kátránytartalmát az ISO 4387, nikotintartalmát az ISO 10315, míg szénmonoxid-tartalmát az ISO 8454 szabvány módszereivel kell mérni. | (1)   A cigaretta kátránytartalmát az ISO 4387, nikotintartalmát az ISO 10315, míg szén-monoxid-tartalmát az ISO 8454 szabvány módszereivel kell mérni. |
| A kátrány-
  és
  nikotintartalom pontosságát az ISO 8243 szabványnak megfelelően kell ellenőrizni. | A kátrány-, nikotin-
  és szén-monoxid
  -tartalom pontosságát az ISO 8243 szabványnak megfelelően kell ellenőrizni. |
| (2)   Az (1) bekezdésben említett mérést az érintett tagállam illetékes hatóságai által engedélyezett és felügyelt vizsgálati laboratóriumokban kell elvégezni vagy hitelesíteni. | (2)   Az (1) bekezdésben említett mérést az érintett tagállam illetékes hatóságai által engedélyezett és felügyelt
  független
  vizsgálati laboratóriumokban kell elvégezni vagy hitelesíteni. |
| A tagállamok megküldik a Bizottságnak az általuk engedélyezett laboratóriumok listáját, meghatározva azt is, hogy milyen kritériumokat alkalmaztak azok engedélyezése során, milyen módszerrel felügyelik azokat, és változás esetén a listát aktualizálják . A Bizottság a tagállamok által megadott, jóváhagyott laboratóriumok listáját nyilvánosan hozzáférhetővé teszi. | A tagállamok megküldik a Bizottságnak az általuk engedélyezett laboratóriumok listáját, meghatározva azt is, hogy milyen kritériumokat alkalmaztak azok engedélyezése során, milyen módszerrel felügyelik azokat, és változás esetén a listát aktualizálják. A Bizottság a tagállamok által megadott, jóváhagyott laboratóriumok listáját nyilvánosan hozzáférhetővé teszi. |
| | (2a)
     
  A dohánycégek által szolgáltatott eredmények hitelességét rendszeresen meg kell vizsgálni az érintett tagállam illetékes hatóságai által felügyelt független vizsgálati laboratóriumokban. |
| (3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 22. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a kátrány-, nikotin- és szén-monoxid-hozam mérési módszerének
  kiigazítására
  , a tudományos és technikai fejlemények és a nemzetközileg megállapított szabványok figyelembevételével. | (3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 22. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a kátrány-, nikotin- és szén-monoxid-hozam mérési módszerének
  kiegészítésére vagy módosítására
  , a tudományos és technikai fejlemények és a nemzetközileg megállapított szabványok figyelembevételével. |
| (4)   A tagállamok értesítik a Bizottságot a cigaretta egyéb kibocsátásainak és a cigarettától eltérő dohánytermékek kibocsátásának mérésére alkalmazott módszerekről.
  Ezen módszerek alapján és figyelembe véve a tudományos és technikai fejleményeket, illetve változásokat, valamint a nemzetközileg megállapított szabványokat,
  a Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy
  a 22. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
  fogadjon el a mérési
  módszerek
  elfogadása és kiigazítása
  érdekében. | (4)   A tagállamok értesítik a Bizottságot a cigaretta egyéb kibocsátásainak és a cigarettától eltérő dohánytermékek kibocsátásának mérésére alkalmazott módszerekről. A Bizottság a 22. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
  fogad el a keretegyezmény részes felei vagy a WHO által megállapított
  módszerek
  uniós jogba való beépítése
  érdekében. |
| | 4a.
     
  Az egyéb, dohányzásra szánt dohánytermékek tekintetében feltüntetett egyéb kibocsátások pontosságát az ISO 8243 szabvánnyal összhangban ellenőrzik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A cigaretta kátránytartalmát az ISO 4387, nikotintartalmát az ISO 10315, míg szénmonoxid-tartalmát az ISO 8454 szabvány módszereivel kell mérni.

(1)   A cigaretta kátránytartalmát az ISO 4387, nikotintartalmát az ISO 10315, míg szén-monoxid-tartalmát az ISO 8454 szabvány módszereivel kell mérni.

A kátrány-
  és
  nikotintartalom pontosságát az ISO 8243 szabványnak megfelelően kell ellenőrizni.

A kátrány-, nikotin-
  és szén-monoxid
  -tartalom pontosságát az ISO 8243 szabványnak megfelelően kell ellenőrizni.

(2)   Az (1) bekezdésben említett mérést az érintett tagállam illetékes hatóságai által engedélyezett és felügyelt vizsgálati laboratóriumokban kell elvégezni vagy hitelesíteni.

(2)   Az (1) bekezdésben említett mérést az érintett tagállam illetékes hatóságai által engedélyezett és felügyelt
  független
  vizsgálati laboratóriumokban kell elvégezni vagy hitelesíteni.

A tagállamok megküldik a Bizottságnak az általuk engedélyezett laboratóriumok listáját, meghatározva azt is, hogy milyen kritériumokat alkalmaztak azok engedélyezése során, milyen módszerrel felügyelik azokat, és változás esetén a listát aktualizálják . A Bizottság a tagállamok által megadott, jóváhagyott laboratóriumok listáját nyilvánosan hozzáférhetővé teszi.

A tagállamok megküldik a Bizottságnak az általuk engedélyezett laboratóriumok listáját, meghatározva azt is, hogy milyen kritériumokat alkalmaztak azok engedélyezése során, milyen módszerrel felügyelik azokat, és változás esetén a listát aktualizálják. A Bizottság a tagállamok által megadott, jóváhagyott laboratóriumok listáját nyilvánosan hozzáférhetővé teszi.

(2a)
     
  A dohánycégek által szolgáltatott eredmények hitelességét rendszeresen meg kell vizsgálni az érintett tagállam illetékes hatóságai által felügyelt független vizsgálati laboratóriumokban.

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 22. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a kátrány-, nikotin- és szén-monoxid-hozam mérési módszerének
  kiigazítására
  , a tudományos és technikai fejlemények és a nemzetközileg megállapított szabványok figyelembevételével.

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 22. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a kátrány-, nikotin- és szén-monoxid-hozam mérési módszerének
  kiegészítésére vagy módosítására
  , a tudományos és technikai fejlemények és a nemzetközileg megállapított szabványok figyelembevételével.

(4)   A tagállamok értesítik a Bizottságot a cigaretta egyéb kibocsátásainak és a cigarettától eltérő dohánytermékek kibocsátásának mérésére alkalmazott módszerekről.
  Ezen módszerek alapján és figyelembe véve a tudományos és technikai fejleményeket, illetve változásokat, valamint a nemzetközileg megállapított szabványokat,
  a Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy
  a 22. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
  fogadjon el a mérési
  módszerek
  elfogadása és kiigazítása
  érdekében.

(4)   A tagállamok értesítik a Bizottságot a cigaretta egyéb kibocsátásainak és a cigarettától eltérő dohánytermékek kibocsátásának mérésére alkalmazott módszerekről. A Bizottság a 22. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
  fogad el a keretegyezmény részes felei vagy a WHO által megállapított
  módszerek
  uniós jogba való beépítése
  érdekében.

4a.
     
  Az egyéb, dohányzásra szánt dohánytermékek tekintetében feltüntetett egyéb kibocsátások pontosságát az ISO 8243 szabvánnyal összhangban ellenőrzik.

Módosítás 91, 92 és 49

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok a dohánytermékek gyártóit és importőreit kötelezik arra, hogy nyújtsanak be egy listát az illetékes hatóságaikhoz a dohánytermékek gyártásában felhasznált valamennyi összetevőről és azok mennyiségeiről, valamint a kibocsátásról és a hozamról márkanevenként és típusonként. A gyártók vagy importőrök tájékoztatják továbbá az érintett tagállam illetékes hatóságát arról, ha a termék összetétele módosul, ami befolyásolja az e cikk értelmében szolgáltatott információkat. Az e cikk értelmében előírt információkat az új vagy módosított dohánytermék forgalomba hozatalát megelőzően kell benyújtani. | (1)   A tagállamok a dohánytermékek gyártóit és importőreit kötelezik arra, hogy nyújtsanak be egy listát az illetékes hatóságaikhoz a dohánytermékek gyártásában felhasznált valamennyi összetevőről és azok mennyiségeiről, valamint a
  rendeltetésszerű felhasználásból származó
  kibocsátásról és hozamról márkanevenként és típusonként. A gyártók vagy importőrök tájékoztatják továbbá az érintett tagállam illetékes hatóságát arról, ha a termék összetétele módosul, ami befolyásolja az e cikk értelmében szolgáltatott információkat. Az e cikk értelmében előírt információkat az új vagy módosított dohánytermék forgalomba hozatalát megelőzően kell benyújtani. |
| A listát nyilatkozatnak kell kísérnie, amely megindokolja, miért kell az egyes összetevőket az adott dohánytermékekhez adni. A lista megadja státuszukat, beleértve azt, hogy az összetevőket a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint regisztrálták-e, valamint az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló, 2008. december 16-i 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti besorolásukat. A felsoroláshoz mellékelni kell ezeknek az összetevőknek az elégetett
  vagy
  el nem égetett formáira vonatkozó mindazokat a toxikológiai adatokat is, amelyek a gyártó vagy importőr rendelkezésére állnak, különös tekintettel azoknak a fogyasztók egészségére gyakorolt hatására, figyelembe véve többek között bármely, függőséget okozó hatást. A felsorolást a termékben található egyes összetevők súlyának csökkenő sorrendjében kell összeállítani. A kátrányra, nikotinra és szén-monoxidra vonatkozó adatok, valamint a 4. cikk (4) bekezdésében említett kibocsátási adatok kivételével a gyártók és importőrök megadják az alkalmazott mérési módszereket. A tagállamok emellett előírhatják a gyártók vagy az importőrök számára, hogy az illetékes nemzeti hatóság által megkövetelt vizsgálatoktól eltérő vizsgálatokat is végezzenek annak érdekében, hogy értékeljék az anyagoknak az egészségre gyakorolt hatását, figyelembe véve többek között függőséget okozó tulajdonságukat és toxicitásukat. | A listát nyilatkozatnak kell kísérnie, amely megindokolja, miért kell az egyes összetevőket az adott dohánytermékekhez adni. A lista megadja státuszukat, beleértve azt, hogy az összetevőket a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH)47 szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint regisztrálták-e, valamint az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló, 2008. december 16-i 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet48 szerinti besorolásukat. A felsoroláshoz
  adott esetben
  mellékelni kell ezeknek az összetevőknek az elégetett vagy el nem égetett formáira vonatkozó mindazokat a toxikológiai adatokat is, amelyek a gyártó vagy importőr rendelkezésére állnak,
  és amelyek legalább elegendőek az adott anyagok 1272/2008/EK rendelet szerinti osztályozásához,
  különös tekintettel azoknak a fogyasztók egészségére gyakorolt hatására, figyelembe véve többek között bármely, függőséget okozó hatást. A felsorolást a termékben található egyes összetevők súlyának csökkenő sorrendjében kell összeállítani. A kátrányra, nikotinra és szén-monoxidra vonatkozó adatok, valamint a 4. cikk (4) bekezdésében említett kibocsátási adatok kivételével a gyártók és importőrök megadják az alkalmazott mérési módszereket. A tagállamok emellett előírhatják a gyártók vagy az importőrök számára, hogy az illetékes nemzeti hatóság által megkövetelt vizsgálatoktól eltérő vizsgálatokat is végezzenek annak érdekében, hogy értékeljék az anyagoknak az egészségre gyakorolt hatását, figyelembe véve többek között függőséget okozó tulajdonságukat és toxicitásukat. |
| (2)   A tagállamok az (1) bekezdésben foglaltak szerint benyújtott információk terjesztését
  az erre a célra létrehozott,
  a nyilvánosság számára hozzáférhető weboldalon biztosítják. Ennek során a tagállamok kellő mértékben figyelembe veszik az üzleti titkot képező információk védelmének szükségességét. | (2)   A tagállamok az (1) bekezdésben foglaltak szerint benyújtott információk terjesztését a nyilvánosság számára hozzáférhető weboldalon biztosítják. Ennek során a tagállamok kellő mértékben figyelembe veszik az üzleti titkot képező információk védelmének szükségességét. |
| (3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén megállapítja és szükség esetén aktualizálja az (1) és (2) bekezdésben meghatározott információk benyújtásának formátumát. E végrehajtási jogi aktusokat a 21. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni. | (3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén megállapítja és szükség esetén aktualizálja az (1) és (2) bekezdésben meghatározott információk benyújtásának formátumát. E végrehajtási jogi aktusokat a 21. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni. |
| (4)   A tagállamok előírják a gyártók és az importőrök számára, hogy nyújtsanak be a piackutatásra és a különböző fogyasztói csoportok – beleértve a fiatalokat – preferenciáira vonatkozó, az összetevőkkel és kibocsátással kapcsolatos, rendelkezésre álló belső és külső tanulmányokat. A tagállamok előírják továbbá a gyártók és az importőrök számára, hogy terméktípusonkénti és tagállami bontásban tegyenek évente jelentést az értékesítési volumenről (szálanként vagy kg-ban); az első év az ezen irányelv hatálybalépésének évét követő teljes naptári év. A tagállamok adott esetben alternatív vagy további értékesítési adatokat adnak meg annak biztosítása érdekében, hogy az ezen bekezdésben előírt, az értékesítési volumenre vonatkozó információk megbízhatók és hiánytalanok legyenek. | (4)   A tagállamok előírják a gyártók és az importőrök számára, hogy nyújtsák be a piackutatásra és a különböző fogyasztói csoportok – beleértve a fiatalokat
  és a krónikus erős dohányosokat
  – preferenciáira vonatkozó, az összetevőkkel és a kibocsátással kapcsolatos, rendelkezésre álló belső és külső tanulmányokat
  , valamint az új termékek bevezetése előtt végzett piackutatások összefoglalóit
  . A tagállamok előírják továbbá a gyártók és az importőrök számára, hogy terméktípusonkénti és tagállami bontásban tegyenek évente jelentést az értékesítési volumenről (szálanként vagy kg-ban); az első év az ezen irányelv hatálybalépésének évét követő teljes naptári év. A tagállamok adott esetben alternatív vagy további értékesítési adatokat adnak meg annak biztosítása érdekében, hogy az ezen bekezdésben előírt, az értékesítési volumenre vonatkozó információk megbízhatók és hiánytalanok legyenek. |
| (5)   Az e cikk szerint a tagállamok számára, illetve a tagállamok által benyújtandó adatokat és információkat elektronikus formában kell megadni. A tagállamok elektronikus formában tárolják az információkat, és biztosítják, hogy azokhoz a Bizottság folyamatosan hozzáférjen. Más tagállamok indokolt kérelem esetén férhetnek hozzá ezen információkhoz. A tagállamok és a Bizottság biztosítják a kereskedelmi titkok és más, bizalmas jellegű információk bizalmas kezelését. | (5)   Az e cikk szerint a tagállamok számára, illetve a tagállamok által benyújtandó adatokat és információkat elektronikus formában kell megadni. A tagállamok elektronikus formában tárolják az információkat, és biztosítják, hogy azokhoz a Bizottság folyamatosan hozzáférjen. Más tagállamok indokolt kérelem esetén férhetnek hozzá ezen információkhoz. A tagállamok és a Bizottság biztosítják a kereskedelmi titkok és más, bizalmas jellegű információk bizalmas kezelését. |
| | (5a)
     
  A Bizottság elemzi az e cikk alapján rendelkezésre bocsátott információkat (különös tekintettel az összetevők addiktivitásával és toxicitásával kapcsolatos információkra, a piackutatásra és az értékesítési adatokra), és rendszeres jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács számára, összefoglalva a fő megállapításokat. |
| | (5b)
     
  Az e cikkel összhangban gyűjtött információkat figyelembe kell venni az adalékanyagoknak a 6. cikk (10a) bekezdése szerinti engedélyezésénél. |
| (6)   A tagállamok által a számukra e cikk értelmében benyújtott információk kézhezvételéért, kezeléséért, elemzéséért és közzétételéért
  felszámított díjak – amennyiben van ilyen – nem haladhatják meg az e tevékenységekhez rendelhető költséget
  . | (6)   A tagállamok által a számukra e cikk értelmében benyújtott információk kézhezvételéért, kezeléséért, elemzéséért és közzétételéért
  arányos díjakat számíthatnak fel
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A tagállamok a dohánytermékek gyártóit és importőreit kötelezik arra, hogy nyújtsanak be egy listát az illetékes hatóságaikhoz a dohánytermékek gyártásában felhasznált valamennyi összetevőről és azok mennyiségeiről, valamint a kibocsátásról és a hozamról márkanevenként és típusonként. A gyártók vagy importőrök tájékoztatják továbbá az érintett tagállam illetékes hatóságát arról, ha a termék összetétele módosul, ami befolyásolja az e cikk értelmében szolgáltatott információkat. Az e cikk értelmében előírt információkat az új vagy módosított dohánytermék forgalomba hozatalát megelőzően kell benyújtani.

(1)   A tagállamok a dohánytermékek gyártóit és importőreit kötelezik arra, hogy nyújtsanak be egy listát az illetékes hatóságaikhoz a dohánytermékek gyártásában felhasznált valamennyi összetevőről és azok mennyiségeiről, valamint a
  rendeltetésszerű felhasználásból származó
  kibocsátásról és hozamról márkanevenként és típusonként. A gyártók vagy importőrök tájékoztatják továbbá az érintett tagállam illetékes hatóságát arról, ha a termék összetétele módosul, ami befolyásolja az e cikk értelmében szolgáltatott információkat. Az e cikk értelmében előírt információkat az új vagy módosított dohánytermék forgalomba hozatalát megelőzően kell benyújtani.

A listát nyilatkozatnak kell kísérnie, amely megindokolja, miért kell az egyes összetevőket az adott dohánytermékekhez adni. A lista megadja státuszukat, beleértve azt, hogy az összetevőket a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint regisztrálták-e, valamint az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló, 2008. december 16-i 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti besorolásukat. A felsoroláshoz mellékelni kell ezeknek az összetevőknek az elégetett
  vagy
  el nem égetett formáira vonatkozó mindazokat a toxikológiai adatokat is, amelyek a gyártó vagy importőr rendelkezésére állnak, különös tekintettel azoknak a fogyasztók egészségére gyakorolt hatására, figyelembe véve többek között bármely, függőséget okozó hatást. A felsorolást a termékben található egyes összetevők súlyának csökkenő sorrendjében kell összeállítani. A kátrányra, nikotinra és szén-monoxidra vonatkozó adatok, valamint a 4. cikk (4) bekezdésében említett kibocsátási adatok kivételével a gyártók és importőrök megadják az alkalmazott mérési módszereket. A tagállamok emellett előírhatják a gyártók vagy az importőrök számára, hogy az illetékes nemzeti hatóság által megkövetelt vizsgálatoktól eltérő vizsgálatokat is végezzenek annak érdekében, hogy értékeljék az anyagoknak az egészségre gyakorolt hatását, figyelembe véve többek között függőséget okozó tulajdonságukat és toxicitásukat.

A listát nyilatkozatnak kell kísérnie, amely megindokolja, miért kell az egyes összetevőket az adott dohánytermékekhez adni. A lista megadja státuszukat, beleértve azt, hogy az összetevőket a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH)47 szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint regisztrálták-e, valamint az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló, 2008. december 16-i 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet48 szerinti besorolásukat. A felsoroláshoz
  adott esetben
  mellékelni kell ezeknek az összetevőknek az elégetett vagy el nem égetett formáira vonatkozó mindazokat a toxikológiai adatokat is, amelyek a gyártó vagy importőr rendelkezésére állnak,
  és amelyek legalább elegendőek az adott anyagok 1272/2008/EK rendelet szerinti osztályozásához,
  különös tekintettel azoknak a fogyasztók egészségére gyakorolt hatására, figyelembe véve többek között bármely, függőséget okozó hatást. A felsorolást a termékben található egyes összetevők súlyának csökkenő sorrendjében kell összeállítani. A kátrányra, nikotinra és szén-monoxidra vonatkozó adatok, valamint a 4. cikk (4) bekezdésében említett kibocsátási adatok kivételével a gyártók és importőrök megadják az alkalmazott mérési módszereket. A tagállamok emellett előírhatják a gyártók vagy az importőrök számára, hogy az illetékes nemzeti hatóság által megkövetelt vizsgálatoktól eltérő vizsgálatokat is végezzenek annak érdekében, hogy értékeljék az anyagoknak az egészségre gyakorolt hatását, figyelembe véve többek között függőséget okozó tulajdonságukat és toxicitásukat.

(2)   A tagállamok az (1) bekezdésben foglaltak szerint benyújtott információk terjesztését
  az erre a célra létrehozott,
  a nyilvánosság számára hozzáférhető weboldalon biztosítják. Ennek során a tagállamok kellő mértékben figyelembe veszik az üzleti titkot képező információk védelmének szükségességét.

(2)   A tagállamok az (1) bekezdésben foglaltak szerint benyújtott információk terjesztését a nyilvánosság számára hozzáférhető weboldalon biztosítják. Ennek során a tagállamok kellő mértékben figyelembe veszik az üzleti titkot képező információk védelmének szükségességét.

(3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén megállapítja és szükség esetén aktualizálja az (1) és (2) bekezdésben meghatározott információk benyújtásának formátumát. E végrehajtási jogi aktusokat a 21. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni.

(3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén megállapítja és szükség esetén aktualizálja az (1) és (2) bekezdésben meghatározott információk benyújtásának formátumát. E végrehajtási jogi aktusokat a 21. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni.

(4)   A tagállamok előírják a gyártók és az importőrök számára, hogy nyújtsanak be a piackutatásra és a különböző fogyasztói csoportok – beleértve a fiatalokat – preferenciáira vonatkozó, az összetevőkkel és kibocsátással kapcsolatos, rendelkezésre álló belső és külső tanulmányokat. A tagállamok előírják továbbá a gyártók és az importőrök számára, hogy terméktípusonkénti és tagállami bontásban tegyenek évente jelentést az értékesítési volumenről (szálanként vagy kg-ban); az első év az ezen irányelv hatálybalépésének évét követő teljes naptári év. A tagállamok adott esetben alternatív vagy további értékesítési adatokat adnak meg annak biztosítása érdekében, hogy az ezen bekezdésben előírt, az értékesítési volumenre vonatkozó információk megbízhatók és hiánytalanok legyenek.

(4)   A tagállamok előírják a gyártók és az importőrök számára, hogy nyújtsák be a piackutatásra és a különböző fogyasztói csoportok – beleértve a fiatalokat
  és a krónikus erős dohányosokat
  – preferenciáira vonatkozó, az összetevőkkel és a kibocsátással kapcsolatos, rendelkezésre álló belső és külső tanulmányokat
  , valamint az új termékek bevezetése előtt végzett piackutatások összefoglalóit
  . A tagállamok előírják továbbá a gyártók és az importőrök számára, hogy terméktípusonkénti és tagállami bontásban tegyenek évente jelentést az értékesítési volumenről (szálanként vagy kg-ban); az első év az ezen irányelv hatálybalépésének évét követő teljes naptári év. A tagállamok adott esetben alternatív vagy további értékesítési adatokat adnak meg annak biztosítása érdekében, hogy az ezen bekezdésben előírt, az értékesítési volumenre vonatkozó információk megbízhatók és hiánytalanok legyenek.

(5)   Az e cikk szerint a tagállamok számára, illetve a tagállamok által benyújtandó adatokat és információkat elektronikus formában kell megadni. A tagállamok elektronikus formában tárolják az információkat, és biztosítják, hogy azokhoz a Bizottság folyamatosan hozzáférjen. Más tagállamok indokolt kérelem esetén férhetnek hozzá ezen információkhoz. A tagállamok és a Bizottság biztosítják a kereskedelmi titkok és más, bizalmas jellegű információk bizalmas kezelését.

(5)   Az e cikk szerint a tagállamok számára, illetve a tagállamok által benyújtandó adatokat és információkat elektronikus formában kell megadni. A tagállamok elektronikus formában tárolják az információkat, és biztosítják, hogy azokhoz a Bizottság folyamatosan hozzáférjen. Más tagállamok indokolt kérelem esetén férhetnek hozzá ezen információkhoz. A tagállamok és a Bizottság biztosítják a kereskedelmi titkok és más, bizalmas jellegű információk bizalmas kezelését.

(5a)
     
  A Bizottság elemzi az e cikk alapján rendelkezésre bocsátott információkat (különös tekintettel az összetevők addiktivitásával és toxicitásával kapcsolatos információkra, a piackutatásra és az értékesítési adatokra), és rendszeres jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács számára, összefoglalva a fő megállapításokat.

(5b)
     
  Az e cikkel összhangban gyűjtött információkat figyelembe kell venni az adalékanyagoknak a 6. cikk (10a) bekezdése szerinti engedélyezésénél.

(6)   A tagállamok által a számukra e cikk értelmében benyújtott információk kézhezvételéért, kezeléséért, elemzéséért és közzétételéért
  felszámított díjak – amennyiben van ilyen – nem haladhatják meg az e tevékenységekhez rendelhető költséget
  .

(6)   A tagállamok által a számukra e cikk értelmében benyújtott információk kézhezvételéért, kezeléséért, elemzéséért és közzétételéért
  arányos díjakat számíthatnak fel
  .

Módosítás 50, 87 és 95

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  A tagállamok megtiltják a jellegzetes ízesítésű dohánytermékek forgalomba hozatalát. | (1)
     
  A dohánytermékekben csak olyan adalékanyagok alkalmazhatók, amelyeket ezen irányelvnek megfelelően engedélyeztek. Az engedélyezett adalékanyagok listáját a [-I.] melléklet tartalmazza. A listában feltüntetésre kerülnek az engedélyezett adalékanyagok alkalmazására vonatkozó feltételek is. Az ezen irányelv [-I.] mellékletében fel nem sorolt vagy a benne rögzített feltételeknek, illetve korlátozásoknak nem megfelelően alkalmazott adalékanyagokat tartalmazó dohánytermékek forgalomba hozatala tilos. |
| | Nem engedélyezhetők az alábbi adalékanyagok: |
| | a) | vitaminok és egyéb olyan adalékanyagok, amelyek azt a benyomást keltik, hogy a dohányterméknek kedvező élettani hatása van, vagy az egészséget kevésbé veszélyezteti; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   
  A tagállamok megtiltják a jellegzetes ízesítésű dohánytermékek forgalomba hozatalát.

(1)
     
  A dohánytermékekben csak olyan adalékanyagok alkalmazhatók, amelyeket ezen irányelvnek megfelelően engedélyeztek. Az engedélyezett adalékanyagok listáját a [-I.] melléklet tartalmazza. A listában feltüntetésre kerülnek az engedélyezett adalékanyagok alkalmazására vonatkozó feltételek is. Az ezen irányelv [-I.] mellékletében fel nem sorolt vagy a benne rögzített feltételeknek, illetve korlátozásoknak nem megfelelően alkalmazott adalékanyagokat tartalmazó dohánytermékek forgalomba hozatala tilos.

Nem engedélyezhetők az alábbi adalékanyagok:

a)

vitaminok és egyéb olyan adalékanyagok, amelyek azt a benyomást keltik, hogy a dohányterméknek kedvező élettani hatása van, vagy az egészséget kevésbé veszélyezteti;

| b) | koffein, taurin és egyéb olyan adalékanyagok és élénkítő hatású vegyületek, amelyekhez az energia és a vitalitás képzete társul; |
| --- | --- |

b)

koffein, taurin és egyéb olyan adalékanyagok és élénkítő hatású vegyületek, amelyekhez az energia és a vitalitás képzete társul;

| c) | a kibocsátást elszínező tulajdonságú adalékanyagok; |
| --- | --- |

c)

a kibocsátást elszínező tulajdonságú adalékanyagok;

| d) | az 1272/2008/EK rendelet értelmében a veszélyes anyagként való osztályozás kritériumainak megfelelő, vagy égetéskor ilyen anyagok keletkezését eredményező adalékanyagok; |
| --- | --- |

d)

az 1272/2008/EK rendelet értelmében a veszélyes anyagként való osztályozás kritériumainak megfelelő, vagy égetéskor ilyen anyagok keletkezését eredményező adalékanyagok;

| e) | az alkalmazásukkor esetlegesen jellegzetes ízt adó adalékanyagok; |
| --- | --- |

e)

az alkalmazásukkor esetlegesen jellegzetes ízt adó adalékanyagok;

| f) | a dohánytermék mérgező vagy függőséget okozó hatását a fogyasztás szakaszában megnövelő adalékanyagok. |
| --- | --- |

f)

a dohánytermék mérgező vagy függőséget okozó hatását a fogyasztás szakaszában megnövelő adalékanyagok.

Az előző albekezdés e) pontjának sérelme nélkül, a megengedett legmagasabb értékek rögzítése mellett az adalékanyag(ok) engedélyezhető(k), amennyiben az adott adalékanyag vagy az adalékanyagok kombinációja csak egy bizonyos szintet vagy koncentrációt meghaladva ad jellegzetes ízt.

A második albekezdés f) pontjának sérelme nélkül, a megengedett legmagasabb értékek – standard biztonsági ráhagyással történő – rögzítése mellett az adott adalékanyag engedélyezhető, amennyiben az csak egy bizonyos szintet vagy koncentrációt meghaladva növeli meg a fogyasztás szakaszában a dohánytermék mérgező vagy függőséget okozó hatását.

A
  tagállamok nem tiltják meg a
  dohánytermékek előállításához nélkülözhetetlen adalékanyagok
  használatát
  , amennyiben ezek az adalékanyagok nem eredményeznek jellegzetes ízesítésű terméket.

A dohánytermékek előállításához nélkülözhetetlen adalékanyagok
  engedélyezhetők
  , amennyiben ezek az adalékanyagok nem eredményeznek jellegzetes ízesítésű terméket.
  A cukorösszetevőnek a dohánytermékekbe való, a dohánylevélben annak levágása előtt meglévő szintet meg nem haladó visszanyerése nem tekintendő jellegzetes ízt adó eljárásnak.

A tagállamok értesítik a Bizottságot az e bekezdés alapján meghozott intézkedésekről.

(2)
     
  A Bizottság egy tagállam kérésére meghatározza vagy saját hatáskörében végrehajtási jogi aktusok útján meghatározhatja, hogy egy dohánytermék a (1) bekezdés hatálya alá tartozik-e. E végrehajtási jogi aktusokat a 21. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni.

A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján egységes szabályokat fogad el az annak meghatározására szolgáló eljárásokra vonatkozóan, hogy egy dohánytermék a (1) bekezdés hatálya alá tartozik-e. E végrehajtási jogi aktusokat a 21. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni.

(3)
     
  Abban az esetben, ha az (1) és (2) bekezdés alkalmazása során szerzett tapasztalatok azt mutatják, hogy egy bizonyos adalékanyag vagy az adalékanyagok bizonyos kombinációja egy bizonyos szintet vagy koncentrációt meghaladva általában jellegzetes ízt ad a terméknek, a Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 22. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a jellegzetes ízt okozó adalékanyagok vagy adalékanyagok kombinációja megengedett legmagasabb értékekeinek megállapítására.

(4)
     
  A tagállamok megtiltják az alábbi adalékanyagok használatát a dohánytermékekben:

| a) | vitaminok és egyéb olyan adalékanyagok, amelyek azt a benyomást keltik, hogy a dohányterméknek kedvező élettani hatása van, vagy az egészséget kevésbé veszélyezteti, vagy |
| --- | --- |

a)

vitaminok és egyéb olyan adalékanyagok, amelyek azt a benyomást keltik, hogy a dohányterméknek kedvező élettani hatása van, vagy az egészséget kevésbé veszélyezteti, vagy

| b) | koffein, taurin és egyéb olyan adalékanyagok és élénkítő hatású vegyületek, amelyekhez az energia és a vitalitás képzete társul, vagy |
| --- | --- |

b)

koffein, taurin és egyéb olyan adalékanyagok és élénkítő hatású vegyületek, amelyekhez az energia és a vitalitás képzete társul, vagy

| c) | a kibocsátást elszínező tulajdonságú adalékanyagok. |
| --- | --- |

c)

a kibocsátást elszínező tulajdonságú adalékanyagok.

(5)   
  A tagállamok megtiltják
  az ízesítőanyagok
  használatát
  a dohánytermékek részeiben, pl. a szűrőkben, papírokban, csomagokban, kapszulákban, illetve az íz vagy füst intenzitásának megváltoztatását lehetővé tevő bármely technikai megoldás alkalmazását. A szűrők és kapszulák dohányt nem tartalmazhatnak.

(5)   
  Tilos
  az ízesítőanyagok
  használata
  a dohánytermékek részeiben, pl. a szűrőkben, papírokban, csomagokban, kapszulákban, illetve az íz vagy füst intenzitásának megváltoztatását lehetővé tevő bármely technikai megoldás alkalmazása. A szűrők és kapszulák dohányt nem tartalmazhatnak.

(6)   
  A tagállamok biztosítják, hogy az 1907/2006/EK rendeletben foglalt előírásokat vagy feltételeket a dohánytermékekre megfelelően alkalmazzák.

(7)
     
  A tagállamok – tudományos bizonyítékok alapján – megtiltják az adalékanyagokat olyan mennyiségben tartalmazó dohánytermékek forgalomba hozatalát, amelyek a fogyasztás szakaszában a dohánytermék mérgező vagy függőséget okozó hatását érzékelhető módon megnövelik.

A tagállamok értesítik a Bizottságot az e bekezdés alapján meghozott intézkedésekről.

(8)
     
  A Bizottság egy tagállam kérésére meghatározza vagy saját hatáskörében végrehajtási jogi aktus útján meghatározhatja, hogy egy dohánytermék a (7) bekezdés hatálya alá tartozik-e. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 21. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni, és a legújabb tudományos bizonyítékokon kell alapulniuk.

(9)
     
  Abban az esetben, ha a (7) és (8) bekezdés alkalmazása során szerzett tapasztalatok azt mutatják, hogy egy bizonyos adalékanyag vagy annak bizonyos mennyisége a fogyasztás szakaszában a dohánytermék mérgező vagy függőséget okozó hatását érzékelhető módon megnöveli, a Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 22. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az ilyen adalékanyagok megengedett legmagasabb értékekének megállapítására.

(10)   A cigarettáktól, a cigarettasodrásra szánt dohánytermékektől és a
  füstnélküli dohánytermékektől
  eltérő dohánytermékek mentesülnek az
  (1)–(5) bekezdésekben foglalt tilalmak
  alól. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 22. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e mentesség visszavonására, amennyiben a Bizottság jelentése megállapítja, hogy a körülményekben jelentős változást történt.

(10)   A cigarettáktól, a cigarettasodrásra szánt dohánytermékektől és a
  vízipipadohánytól
  eltérő dohánytermékek mentesülnek az
  (1) bekezdés második albekezdésének e) pontja és az (5) bekezdés alkalmazása
  alól. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 22. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e mentesség visszavonására, amennyiben a Bizottság jelentése megállapítja, hogy a körülményekben jelentős változás történt.

(10a)
     
  Az egyes adalékanyagok engedélyeztetése érdekében a gyártók és az importőrök kérelmet intéznek a Bizottsághoz. A kérelemhez csatolni kell a következő adatokat:

| a) | a kérelmező neve vagy cégneve és állandó lakcíme/székhelye; |
| --- | --- |

a)

a kérelmező neve vagy cégneve és állandó lakcíme/székhelye;

| b) | az adalékanyag kémiai neve; |
| --- | --- |

b)

az adalékanyag kémiai neve;

| c) | az adalékanyag funkciója és a cigarettánkénti maximálisan alkalmazott mennyisége; |
| --- | --- |

c)

az adalékanyag funkciója és a cigarettánkénti maximálisan alkalmazott mennyisége;

| d) | annak tudományos adatokkal alátámasztott egyértelmű bizonyítéka, hogy az adalékanyagra nem vonatkozik az e cikkben felsorolt egyik kizáró kritérium sem. |
| --- | --- |

d)

annak tudományos adatokkal alátámasztott egyértelmű bizonyítéka, hogy az adalékanyagra nem vonatkozik az e cikkben felsorolt egyik kizáró kritérium sem.

A Bizottság megkérdezheti a megfelelő tudományos bizottságot, hogy az adott adalékanyagra alapesetben vagy bizonyos koncentráció felett vonatkozik-e az e cikkben felsorolt valamely kizáró kritérium. A Bizottság a kérelem beérkezését követően határoz a kérelemről.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 22. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az adalékanyagok – adott esetben a megengedett legmagasabb értékük rögzítése melletti – engedélyezése és az [-I.] melléklet ennek megfelelő módosítása céljából.

(10b)
     
  A mentol ezen irányelv közzétételének időpontjában ismert valamennyi kereskedelmi forgalomban lévő formája a 25. cikk (1) bekezdésében meghatározott időponttól számított 5 évig mentes a 6. cikk alkalmazása alól.

(10c)
     
  Ezért a szájon át fogyasztott dohányra („snus”) mentességet kell adni ezen irányelv rendelkezései alól.

(10d)
     
  Ez a cikk nem érinti az 1907/2006/EK rendelet vonatkozó rendelkezéseinek vagy az 1907/2006/EK rendelet szerint meghatározott feltételeknek a dohánytermékekre való alkalmazását.

(10e)
     
  Ezt a cikket ...-tól/-től

   (*)

  kell alkalmazni.

Módosítás 51

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A dohánytermék minden csomagolási egységén és bármely külső csomagoláson egészségügyi figyelmeztetésnek kell szerepelnie annak a tagállamnak a hivatalos nyelvén vagy nyelvein, amelyben a terméket forgalomba hozzák. | (1)   A dohánytermék minden csomagolási egységén és bármely gyűjtőcsomagon egészségügyi figyelmeztetésnek kell szerepelnie annak a tagállamnak a hivatalos nyelvén vagy nyelvein, amelyben a terméket forgalomba hozzák. |
| (2)   Az egészségügyi figyelmeztetéseknek a számukra fenntartott teljes felületet el kell foglalniuk, és azokhoz nem lehet megjegyzést fűzni, azokat átfogalmazni vagy azokra bármely formában hivatkozni. | (2)   Az egészségügyi figyelmeztetéseknek a számukra fenntartott teljes felületet el kell foglalniuk, és azokhoz nem lehet megjegyzést fűzni, azokat átfogalmazni vagy azokra bármely formában hivatkozni. |
| (3)   Az egészségügyi figyelmeztetések grafikai egységességének és láthatóságának biztosítása érdekében azokat eltávolíthatatlanul kell nyomtatni, kitörölhetetlennek kell lenniük, és azokat semmilyen módon nem lehet eltakarni vagy megszakítani, például adó- és zárjegyek, árcédulák, árukövetésre és nyomon követésre szolgáló jelek, biztonsági elemek vagy csomagolás, tasak, doboz vagy egyéb eszközök által, illetve a csomagolási egység felnyitásakor. | (3)   Az egészségügyi figyelmeztetések grafikai egységességének és láthatóságának biztosítása érdekében azokat eltávolíthatatlanul kell nyomtatni, kitörölhetetlennek kell lenniük, és azokat semmilyen módon nem lehet eltakarni vagy megszakítani, például adó- és zárjegyek, árcédulák, árukövetésre és nyomon követésre szolgáló jelek, biztonsági elemek vagy csomagolás, tasak, doboz vagy egyéb eszközök által, illetve a csomagolási egység felnyitásakor.
  A cigarettáktól, a cigarettasodrásra szánt dohánytermékektől, a vízipipadohánytól és a füstnélküli dohánytermékektől eltérő dohánytermékek esetén az egészségügyi figyelmeztetések öntapadó címke segítségével is elhelyezhetők, amennyiben az nem távolítható el. |
| (4)   A tagállamok biztosítják, hogy az egészségügyi figyelmeztetések a csomagolási egységek
  fő felületén
  és bármely gyűjtőcsomagon teljes mértékben láthatóak legyenek, tehát azokat részben vagy egészen nem takarhatja el, illetve nem szakíthatja meg semmilyen csomagolás, tasak, doboz vagy egyéb eszköz, amikor a dohánytermék forgalomba kerül. | (4)   A tagállamok biztosítják, hogy az egészségügyi figyelmeztetések a csomagolási egységek
  minden oldalának látómezejében
  és bármely gyűjtőcsomagon teljes mértékben láthatóak legyenek, tehát azokat részben vagy egészen nem takarhatja el, illetve nem szakíthatja meg semmilyen csomagolás, tasak, doboz vagy egyéb eszköz, amikor a dohánytermék forgalomba kerül. |
| (5)   Az egészségügyi figyelmeztetések semmilyen módon nem takarhatják el, illetve nem szakíthatják meg az adó- és zárjegyeket, árcédulákat, árukövetésre és nyomon követésre szolgáló jeleket vagy biztonsági elemeket a csomagolási egységeken. | (5)   Az egészségügyi figyelmeztetések semmilyen módon nem takarhatják el, illetve nem szakíthatják meg az adó- és zárjegyeket, árcédulákat, árukövetésre és nyomon követésre szolgáló jeleket vagy biztonsági elemeket a csomagolási egységeken. |
| (6)   A tagállamok nem növelhetik meg az egészségügyi figyelmeztetések méretét azáltal, hogy előírják az egészségügyi figyelmeztetések szegéllyel való keretezését. Az egészségügyi figyelmeztetések tényleges méretét annak a felületnek az alapján kell kiszámítani, amelyen azokat elhelyezik a csomagolási egység felnyitása előtt. | (6)   A tagállamok nem növelhetik meg az egészségügyi figyelmeztetések méretét azáltal, hogy előírják az egészségügyi figyelmeztetések szegéllyel való keretezését. Az egészségügyi figyelmeztetések tényleges méretét annak a felületnek az alapján kell kiszámítani, amelyen azokat elhelyezik a csomagolási egység felnyitása előtt. |
| (7)   A csomagolási egységek és bármely gyűjtőcsomag fogyasztókat célzó képeinek az Unióban meg kell felelniük e fejezet rendelkezéseinek. | (7)   A csomagolási egységek és bármely gyűjtőcsomag fogyasztókat célzó képeinek az Unióban meg kell felelniük e fejezet rendelkezéseinek. |
| | (7a)
     
  A csomagolással kapcsolatos egyéb kérdések szabályozása nem tartozik ezen irányelv hatálya alá. |
| | (7b)
     
  A csomagolási egység és az azt körülvevő gyűjtőcsomag nem tartalmazhat kedvezményt, ingyenes terjesztést, „egyet fizet, kettőt kap” vagy más hasonló jellegű ajánlatot kínáló nyomtatott utalványt az ezen irányelv hatálya alá tartozó dohánytermékekre vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A dohánytermék minden csomagolási egységén és bármely külső csomagoláson egészségügyi figyelmeztetésnek kell szerepelnie annak a tagállamnak a hivatalos nyelvén vagy nyelvein, amelyben a terméket forgalomba hozzák.

(1)   A dohánytermék minden csomagolási egységén és bármely gyűjtőcsomagon egészségügyi figyelmeztetésnek kell szerepelnie annak a tagállamnak a hivatalos nyelvén vagy nyelvein, amelyben a terméket forgalomba hozzák.

(2)   Az egészségügyi figyelmeztetéseknek a számukra fenntartott teljes felületet el kell foglalniuk, és azokhoz nem lehet megjegyzést fűzni, azokat átfogalmazni vagy azokra bármely formában hivatkozni.

(2)   Az egészségügyi figyelmeztetéseknek a számukra fenntartott teljes felületet el kell foglalniuk, és azokhoz nem lehet megjegyzést fűzni, azokat átfogalmazni vagy azokra bármely formában hivatkozni.

(3)   Az egészségügyi figyelmeztetések grafikai egységességének és láthatóságának biztosítása érdekében azokat eltávolíthatatlanul kell nyomtatni, kitörölhetetlennek kell lenniük, és azokat semmilyen módon nem lehet eltakarni vagy megszakítani, például adó- és zárjegyek, árcédulák, árukövetésre és nyomon követésre szolgáló jelek, biztonsági elemek vagy csomagolás, tasak, doboz vagy egyéb eszközök által, illetve a csomagolási egység felnyitásakor.

(3)   Az egészségügyi figyelmeztetések grafikai egységességének és láthatóságának biztosítása érdekében azokat eltávolíthatatlanul kell nyomtatni, kitörölhetetlennek kell lenniük, és azokat semmilyen módon nem lehet eltakarni vagy megszakítani, például adó- és zárjegyek, árcédulák, árukövetésre és nyomon követésre szolgáló jelek, biztonsági elemek vagy csomagolás, tasak, doboz vagy egyéb eszközök által, illetve a csomagolási egység felnyitásakor.
  A cigarettáktól, a cigarettasodrásra szánt dohánytermékektől, a vízipipadohánytól és a füstnélküli dohánytermékektől eltérő dohánytermékek esetén az egészségügyi figyelmeztetések öntapadó címke segítségével is elhelyezhetők, amennyiben az nem távolítható el.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy az egészségügyi figyelmeztetések a csomagolási egységek
  fő felületén
  és bármely gyűjtőcsomagon teljes mértékben láthatóak legyenek, tehát azokat részben vagy egészen nem takarhatja el, illetve nem szakíthatja meg semmilyen csomagolás, tasak, doboz vagy egyéb eszköz, amikor a dohánytermék forgalomba kerül.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy az egészségügyi figyelmeztetések a csomagolási egységek
  minden oldalának látómezejében
  és bármely gyűjtőcsomagon teljes mértékben láthatóak legyenek, tehát azokat részben vagy egészen nem takarhatja el, illetve nem szakíthatja meg semmilyen csomagolás, tasak, doboz vagy egyéb eszköz, amikor a dohánytermék forgalomba kerül.

(5)   Az egészségügyi figyelmeztetések semmilyen módon nem takarhatják el, illetve nem szakíthatják meg az adó- és zárjegyeket, árcédulákat, árukövetésre és nyomon követésre szolgáló jeleket vagy biztonsági elemeket a csomagolási egységeken.

(5)   Az egészségügyi figyelmeztetések semmilyen módon nem takarhatják el, illetve nem szakíthatják meg az adó- és zárjegyeket, árcédulákat, árukövetésre és nyomon követésre szolgáló jeleket vagy biztonsági elemeket a csomagolási egységeken.

(6)   A tagállamok nem növelhetik meg az egészségügyi figyelmeztetések méretét azáltal, hogy előírják az egészségügyi figyelmeztetések szegéllyel való keretezését. Az egészségügyi figyelmeztetések tényleges méretét annak a felületnek az alapján kell kiszámítani, amelyen azokat elhelyezik a csomagolási egység felnyitása előtt.

(6)   A tagállamok nem növelhetik meg az egészségügyi figyelmeztetések méretét azáltal, hogy előírják az egészségügyi figyelmeztetések szegéllyel való keretezését. Az egészségügyi figyelmeztetések tényleges méretét annak a felületnek az alapján kell kiszámítani, amelyen azokat elhelyezik a csomagolási egység felnyitása előtt.

(7)   A csomagolási egységek és bármely gyűjtőcsomag fogyasztókat célzó képeinek az Unióban meg kell felelniük e fejezet rendelkezéseinek.

(7)   A csomagolási egységek és bármely gyűjtőcsomag fogyasztókat célzó képeinek az Unióban meg kell felelniük e fejezet rendelkezéseinek.

(7a)
     
  A csomagolással kapcsolatos egyéb kérdések szabályozása nem tartozik ezen irányelv hatálya alá.

(7b)
     
  A csomagolási egység és az azt körülvevő gyűjtőcsomag nem tartalmazhat kedvezményt, ingyenes terjesztést, „egyet fizet, kettőt kap” vagy más hasonló jellegű ajánlatot kínáló nyomtatott utalványt az ezen irányelv hatálya alá tartozó dohánytermékekre vonatkozóan.

Módosítás 52

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 1 – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A dohányzásra szánt dohánytermékek valamennyi csomagolási egységén és gyűjtőcsomagján fel kell tüntetni az alábbi általános figyelmezetést: | (1)   A dohányzásra szánt dohánytermékek valamennyi csomagolási egységén és gyűjtőcsomagján fel kell tüntetni az alábbi általános figyelmezetést: |
| A dohányzás halált okoz – szokjon le most! | A dohányzás halált okoz – szokjon le most! |
| (2)   A dohányzásra szánt dohánytermékek valamennyi csomagolási egységén és gyűjtőcsomagján fel kell tüntetni az alábbi tájékoztatást: | (2)   A dohányzásra szánt dohánytermékek valamennyi csomagolási egységén és gyűjtőcsomagján fel kell tüntetni az alábbi tájékoztatást: |
| A dohányfüst több mint 70 rákkeltő anyagot tartalmaz. | A dohányfüst több mint 70 rákkeltő anyagot tartalmaz. |
| (3)   Az általános figyelmezetést és a tájékoztatást a csomagolási egységek oldalsó felületeire kell nyomtatni. A figyelmeztető feliratok szélességének legalább 20 mm-nek
  , magasságának legalább 43 mm-nek
  kell lennie. A cigarettasodrásra szánt dohánytermékek esetében a tájékoztatást arra a felületre kell nyomtatni, amely a csomagolási egység felnyitáskor válik láthatóvá. Mind az általános figyelmezetésnek, mind a tájékoztatásnak ki kell terjednie annak a felületetnek az 50 %-ára, amelyre azt nyomtatták. | (3)   Az általános figyelmeztetést és a tájékoztatást a csomagolási egységek oldalsó felületeire
  fehér háttérre, Helvetica betűtípussal, fekete színben, félkövéren szedve
  kell nyomtatni. A figyelmeztető feliratok szélességének legalább 20 mm-nek kell lennie. A cigarettasodrásra szánt dohánytermékek esetében
  tasakos csomagolásnál
  a tájékoztatást arra a felületre kell nyomtatni, amely a csomagolási egység felnyitásakor válik láthatóvá
  ; henger alakú csomagolásnál a figyelmeztetést a fedélre, téglatest alakú csomagolásnál pedig az oldalsó felületekre kell nyomtatni
  . Mind az általános figyelmezetésnek, mind a tájékoztatásnak ki kell terjednie annak a felületetnek az 50 %-ára, amelyre azt nyomtatták. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A dohányzásra szánt dohánytermékek valamennyi csomagolási egységén és gyűjtőcsomagján fel kell tüntetni az alábbi általános figyelmezetést:

(1)   A dohányzásra szánt dohánytermékek valamennyi csomagolási egységén és gyűjtőcsomagján fel kell tüntetni az alábbi általános figyelmezetést:

A dohányzás halált okoz – szokjon le most!

A dohányzás halált okoz – szokjon le most!

(2)   A dohányzásra szánt dohánytermékek valamennyi csomagolási egységén és gyűjtőcsomagján fel kell tüntetni az alábbi tájékoztatást:

(2)   A dohányzásra szánt dohánytermékek valamennyi csomagolási egységén és gyűjtőcsomagján fel kell tüntetni az alábbi tájékoztatást:

A dohányfüst több mint 70 rákkeltő anyagot tartalmaz.

A dohányfüst több mint 70 rákkeltő anyagot tartalmaz.

(3)   Az általános figyelmezetést és a tájékoztatást a csomagolási egységek oldalsó felületeire kell nyomtatni. A figyelmeztető feliratok szélességének legalább 20 mm-nek
  , magasságának legalább 43 mm-nek
  kell lennie. A cigarettasodrásra szánt dohánytermékek esetében a tájékoztatást arra a felületre kell nyomtatni, amely a csomagolási egység felnyitáskor válik láthatóvá. Mind az általános figyelmezetésnek, mind a tájékoztatásnak ki kell terjednie annak a felületetnek az 50 %-ára, amelyre azt nyomtatták.

(3)   Az általános figyelmeztetést és a tájékoztatást a csomagolási egységek oldalsó felületeire
  fehér háttérre, Helvetica betűtípussal, fekete színben, félkövéren szedve
  kell nyomtatni. A figyelmeztető feliratok szélességének legalább 20 mm-nek kell lennie. A cigarettasodrásra szánt dohánytermékek esetében
  tasakos csomagolásnál
  a tájékoztatást arra a felületre kell nyomtatni, amely a csomagolási egység felnyitásakor válik láthatóvá
  ; henger alakú csomagolásnál a figyelmeztetést a fedélre, téglatest alakú csomagolásnál pedig az oldalsó felületekre kell nyomtatni
  . Mind az általános figyelmezetésnek, mind a tájékoztatásnak ki kell terjednie annak a felületetnek az 50 %-ára, amelyre azt nyomtatták.

Módosítás 96

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 4 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | az e cikkben említett egészségügyi figyelmeztetések elhelyezésének, formátumának, elrendezésének és tervezésének meghatározása, beleértve a betűtípust és a háttér színét
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

az e cikkben említett egészségügyi figyelmeztetések elhelyezésének, formátumának, elrendezésének és tervezésének meghatározása, beleértve a betűtípust és a háttér színét
  .

törölve

Módosítás 168 és 181

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a csomagolási egység mind első mind hátsó oldala külső felületének, valamint minden gyűjtőcsomag felületének
  75 %-át
  kitöltik; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

a csomagolási egység mind első mind hátsó oldala külső felületének, valamint minden gyűjtőcsomag felületének
  75 %-át
  kitöltik;

| c) | a csomagolási egység mind elülső mind hátsó oldala külső felületének, valamint minden gyűjtőcsomag felületének
  65 %-át
  kitöltik; |
| --- | --- |

c)

a csomagolási egység mind elülső mind hátsó oldala külső felületének, valamint minden gyűjtőcsomag felületének
  65 %-át
  kitöltik;

Módosítás 111

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés – g pont – i alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | magasság: legalább
  64 mm
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

i.

magasság: legalább
  64 mm
  .

| i. | magasság: legalább
  50 mm
  . |
| --- | --- |

i.

magasság: legalább
  50 mm
  .

Módosítás 100, 112, 141 és 182

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés – g pont – ii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | szélesség: legalább
  55 mm
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ii.

szélesség: legalább
  55 mm
  .

| ii. | szélesség: legalább
  52 mm
  . |
| --- | --- |

ii.

szélesség: legalább
  52 mm
  .

Módosítás 54

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 1 és 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A kombinált egészségügyi figyelmezetéseket három csoportra kell osztani, melyek évente váltakoznak. A tagállamok biztosítják, hogy minden kombinált egészségügyi figyelmezetés a lehetőségekhez mérten közel egyenlő gyakorisággal jelenjen meg valamennyi márka esetében. | (2)   A kombinált egészségügyi figyelmezetéseket három csoportra kell osztani, melyek évente váltakoznak. A tagállamok biztosítják, hogy
  az adott évben használható
  minden kombinált egészségügyi figyelmezetés a lehetőségekhez mérten közel egyenlő gyakorisággal jelenjen meg valamennyi márka esetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A kombinált egészségügyi figyelmezetéseket három csoportra kell osztani, melyek évente váltakoznak. A tagállamok biztosítják, hogy minden kombinált egészségügyi figyelmezetés a lehetőségekhez mérten közel egyenlő gyakorisággal jelenjen meg valamennyi márka esetében.

(2)   A kombinált egészségügyi figyelmezetéseket három csoportra kell osztani, melyek évente váltakoznak. A tagállamok biztosítják, hogy
  az adott évben használható
  minden kombinált egészségügyi figyelmezetés a lehetőségekhez mérten közel egyenlő gyakorisággal jelenjen meg valamennyi márka esetében.

Módosítás 101

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 3 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | az egészségügyi figyelmeztetések helyének, formátumának, elrendezésének, tervezésének, váltogatásának és arányainak meghatározása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

az egészségügyi figyelmeztetések helyének, formátumának, elrendezésének, tervezésének, váltogatásának és arányainak meghatározása;

törölve

Módosítás 55

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 3 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a 7. cikk (3) bekezdésétől eltérve azoknak a feltételeknek a meghatározása, amelyek mellett az egészségügyi figyelmeztetés oly módon tördelhető a csomagolási egységen, hogy a csomag felnyitásakor biztosítva maradjon a szöveg, a fényképek és a leszokást célzó információk grafikai sértetlensége és megfelelő láthatósága
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

a 7. cikk (3) bekezdésétől eltérve azoknak a feltételeknek a meghatározása, amelyek mellett az egészségügyi figyelmeztetés oly módon tördelhető a csomagolási egységen, hogy a csomag felnyitásakor biztosítva maradjon a szöveg, a fényképek és a leszokást célzó információk grafikai sértetlensége és megfelelő láthatósága
  .

törölve

Módosítás 56

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk – 1 – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A cigarettáktól
  és
  a cigarettasodrásra szánt dohánytermékektől eltérő, dohányzásra szánt dohánytermékek címkézése | A cigarettáktól, a cigarettasodrásra szánt dohánytermékektől
  és a vízipipadohánytól
  eltérő, dohányzásra szánt dohánytermékek címkézése |
| (1)   A cigarettáktól
  és
  a cigarettasodrásra szánt dohánytermékektől eltérő, dohányzásra szánt dohánytermékek esetében mentességet kell adni a 8. cikk (2) bekezdésében előírt tájékoztatás, valamint a 9. cikkben előírt kombinált egészségügyi figyelmeztetések feltüntetésének kötelezettsége alól. A 8. cikk (1) bekezdésében meghatározott általános figyelmeztetés mellett e termékek minden csomagolási egységén és minden gyűjtőcsomagján az I. mellékletben felsorolt figyelmeztető feliratokat kell elhelyezni. A 8. cikk (1) bekezdésében meghatározott általános figyelmeztetésnek hivatkoznia kell a 9. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett, a leszokást segítő szolgálatokra. | (1)   A cigarettáktól, a cigarettasodrásra szánt dohánytermékektől
  és a vízipipadohánytól
  eltérő, dohányzásra szánt dohánytermékek esetében mentességet kell adni a 8. cikk (2) bekezdésében előírt tájékoztatás, valamint a 9. cikkben előírt kombinált egészségügyi figyelmeztetések feltüntetésének kötelezettsége alól. A 8. cikk (1) bekezdésében meghatározott általános figyelmeztetés mellett e termékek minden csomagolási egységén és minden gyűjtőcsomagján az I. mellékletben felsorolt figyelmeztető feliratokat kell elhelyezni. A 8. cikk (1) bekezdésében meghatározott általános figyelmeztetésnek hivatkoznia kell a 9. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett, a leszokást segítő szolgálatokra. |
| Az általános figyelmeztetést a csomagolási egység és minden gyűjtőcsomag legjobban látható felületére kell nyomtatni. Az I. mellékletben felsorolt figyelmeztető feliratokat úgy kell felváltva alkalmazni, hogy rendszeres megjelenésük biztosított legyen. Ezeket a figyelmeztetéseket a csomagolási egység és minden gyűjtőcsomag következő legjobban látható felületére kell nyomtatni. | Az általános figyelmeztetést a csomagolási egység és minden gyűjtőcsomag legjobban látható felületére kell nyomtatni. Az I. mellékletben felsorolt figyelmeztető feliratokat úgy kell felváltva alkalmazni, hogy rendszeres megjelenésük biztosított legyen. Ezeket a figyelmeztetéseket a csomagolási egység és minden gyűjtőcsomag következő legjobban látható felületére kell nyomtatni. |
| (2)   Az (1) bekezdésben említett általános figyelmeztetésnek a csomagolási egység és minden gyűjtőcsomag megfelelő külső felületének 30 %-át kell kitöltenie. Ez az arány a két hivatalos nyelvet alkalmazó országokban 32 %-ra, a
  három
  hivatalos nyelvvel rendelkezőknél pedig 35 %-ra módosul. | (2)   Az (1) bekezdésben említett általános figyelmeztetésnek a csomagolási egység és minden gyűjtőcsomag megfelelő külső felületének 30 %-át kell kitöltenie. Ez az arány a két hivatalos nyelvet alkalmazó országokban 32 %-ra, a
  kettőnél több
  hivatalos nyelvvel rendelkezőknél pedig 35 %-ra módosul. |
| (3)   Az (1) bekezdésben említett figyelmeztető feliratnak a csomagolási egység és minden gyűjtőcsomag megfelelő külső felületének 40 %-át kell kitöltenie. Ez az arány a két hivatalos nyelvet alkalmazó országokban 45 %-ra, a
  három
  hivatalos nyelvvel rendelkezőknél pedig 50 %-ra módosul. | (3)   Az (1) bekezdésben említett figyelmeztető feliratnak a csomagolási egység és minden gyűjtőcsomag megfelelő külső felületének 40 %-át kell kitöltenie. Ez az arány a két hivatalos nyelvet alkalmazó országokban 45 %-ra, a
  kettőnél több
  hivatalos nyelvvel rendelkezőknél pedig 50 %-ra módosul. |
| | (3a)
     
  A csomagoláson abban az esetben, ha a legjobban látható felület mérete meghaladja a 75 cm2-t, a (2) és (3) bekezdésben előírt figyelmeztetésnek minden felületen legalább 22,5  cm2-t kell fednie. Ez az arány a két hivatalos nyelvet használó tagállamokban 24 cm2-re, a három hivatalos nyelvvel rendelkezőknél pedig 26,25  cm2-re módosul. |
| (4)   Az (1) bekezdésben említett általános figyelmeztetést és figyelmeztető feliratot: | (4)   Az (1) bekezdésben említett általános figyelmeztetést és figyelmeztető feliratot: |
| a) | fehér háttérre, Helvetica bold betűtípussal, fekete színben, félkövéren szedve kell nyomtatni. A nyelvi követelmények teljesítése érdekében a tagállamok meghatározhatják a betű nagyságát, feltéve, hogy a jogszabályaikban előírt betűnagyság a kötelező szöveg számára fenntartott hely lehető legjobb kitöltését eredményezi; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A cigarettáktól
  és
  a cigarettasodrásra szánt dohánytermékektől eltérő, dohányzásra szánt dohánytermékek címkézése

A cigarettáktól, a cigarettasodrásra szánt dohánytermékektől
  és a vízipipadohánytól
  eltérő, dohányzásra szánt dohánytermékek címkézése

(1)   A cigarettáktól
  és
  a cigarettasodrásra szánt dohánytermékektől eltérő, dohányzásra szánt dohánytermékek esetében mentességet kell adni a 8. cikk (2) bekezdésében előírt tájékoztatás, valamint a 9. cikkben előírt kombinált egészségügyi figyelmeztetések feltüntetésének kötelezettsége alól. A 8. cikk (1) bekezdésében meghatározott általános figyelmeztetés mellett e termékek minden csomagolási egységén és minden gyűjtőcsomagján az I. mellékletben felsorolt figyelmeztető feliratokat kell elhelyezni. A 8. cikk (1) bekezdésében meghatározott általános figyelmeztetésnek hivatkoznia kell a 9. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett, a leszokást segítő szolgálatokra.

(1)   A cigarettáktól, a cigarettasodrásra szánt dohánytermékektől
  és a vízipipadohánytól
  eltérő, dohányzásra szánt dohánytermékek esetében mentességet kell adni a 8. cikk (2) bekezdésében előírt tájékoztatás, valamint a 9. cikkben előírt kombinált egészségügyi figyelmeztetések feltüntetésének kötelezettsége alól. A 8. cikk (1) bekezdésében meghatározott általános figyelmeztetés mellett e termékek minden csomagolási egységén és minden gyűjtőcsomagján az I. mellékletben felsorolt figyelmeztető feliratokat kell elhelyezni. A 8. cikk (1) bekezdésében meghatározott általános figyelmeztetésnek hivatkoznia kell a 9. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett, a leszokást segítő szolgálatokra.

Az általános figyelmeztetést a csomagolási egység és minden gyűjtőcsomag legjobban látható felületére kell nyomtatni. Az I. mellékletben felsorolt figyelmeztető feliratokat úgy kell felváltva alkalmazni, hogy rendszeres megjelenésük biztosított legyen. Ezeket a figyelmeztetéseket a csomagolási egység és minden gyűjtőcsomag következő legjobban látható felületére kell nyomtatni.

Az általános figyelmeztetést a csomagolási egység és minden gyűjtőcsomag legjobban látható felületére kell nyomtatni. Az I. mellékletben felsorolt figyelmeztető feliratokat úgy kell felváltva alkalmazni, hogy rendszeres megjelenésük biztosított legyen. Ezeket a figyelmeztetéseket a csomagolási egység és minden gyűjtőcsomag következő legjobban látható felületére kell nyomtatni.

(2)   Az (1) bekezdésben említett általános figyelmeztetésnek a csomagolási egység és minden gyűjtőcsomag megfelelő külső felületének 30 %-át kell kitöltenie. Ez az arány a két hivatalos nyelvet alkalmazó országokban 32 %-ra, a
  három
  hivatalos nyelvvel rendelkezőknél pedig 35 %-ra módosul.

(2)   Az (1) bekezdésben említett általános figyelmeztetésnek a csomagolási egység és minden gyűjtőcsomag megfelelő külső felületének 30 %-át kell kitöltenie. Ez az arány a két hivatalos nyelvet alkalmazó országokban 32 %-ra, a
  kettőnél több
  hivatalos nyelvvel rendelkezőknél pedig 35 %-ra módosul.

(3)   Az (1) bekezdésben említett figyelmeztető feliratnak a csomagolási egység és minden gyűjtőcsomag megfelelő külső felületének 40 %-át kell kitöltenie. Ez az arány a két hivatalos nyelvet alkalmazó országokban 45 %-ra, a
  három
  hivatalos nyelvvel rendelkezőknél pedig 50 %-ra módosul.

(3)   Az (1) bekezdésben említett figyelmeztető feliratnak a csomagolási egység és minden gyűjtőcsomag megfelelő külső felületének 40 %-át kell kitöltenie. Ez az arány a két hivatalos nyelvet alkalmazó országokban 45 %-ra, a
  kettőnél több
  hivatalos nyelvvel rendelkezőknél pedig 50 %-ra módosul.

(3a)
     
  A csomagoláson abban az esetben, ha a legjobban látható felület mérete meghaladja a 75 cm2-t, a (2) és (3) bekezdésben előírt figyelmeztetésnek minden felületen legalább 22,5  cm2-t kell fednie. Ez az arány a két hivatalos nyelvet használó tagállamokban 24 cm2-re, a három hivatalos nyelvvel rendelkezőknél pedig 26,25  cm2-re módosul.

(4)   Az (1) bekezdésben említett általános figyelmeztetést és figyelmeztető feliratot:

(4)   Az (1) bekezdésben említett általános figyelmeztetést és figyelmeztető feliratot:

a)

fehér háttérre, Helvetica bold betűtípussal, fekete színben, félkövéren szedve kell nyomtatni. A nyelvi követelmények teljesítése érdekében a tagállamok meghatározhatják a betű nagyságát, feltéve, hogy a jogszabályaikban előírt betűnagyság a kötelező szöveg számára fenntartott hely lehető legjobb kitöltését eredményezi;

| a) | fehér háttérre, Helvetica bold betűtípussal, fekete színben, félkövéren szedve kell nyomtatni.
  A figyelmeztetések matricák segítségével is elhelyezhetők, feltéve, hogy a matricák nem távolíthatók el.
   A nyelvi követelmények teljesítése érdekében a tagállamok meghatározhatják a betű nagyságát, feltéve, hogy a jogszabályaikban előírt betűnagyság a kötelező szöveg számára fenntartott hely lehető legjobb kitöltését eredményezi; |
| --- | --- |

a)

fehér háttérre, Helvetica bold betűtípussal, fekete színben, félkövéren szedve kell nyomtatni.
  A figyelmeztetések matricák segítségével is elhelyezhetők, feltéve, hogy a matricák nem távolíthatók el.
   A nyelvi követelmények teljesítése érdekében a tagállamok meghatározhatják a betű nagyságát, feltéve, hogy a jogszabályaikban előírt betűnagyság a kötelező szöveg számára fenntartott hely lehető legjobb kitöltését eredményezi;

| b) | a szöveg elhelyezésére szolgáló felület közepére kell igazítani, a csomagolási egység és minden gyűjtőcsomag felső szélével párhuzamosan; |
| --- | --- |

b)

a szöveg elhelyezésére szolgáló felület közepére kell igazítani, a csomagolási egység és minden gyűjtőcsomag felső szélével párhuzamosan;

| b) | a szöveg elhelyezésére szolgáló felület közepére kell igazítani, a csomagolási egység és minden gyűjtőcsomag felső szélével párhuzamosan; |
| --- | --- |

b)

a szöveg elhelyezésére szolgáló felület közepére kell igazítani, a csomagolási egység és minden gyűjtőcsomag felső szélével párhuzamosan;

| c) | a figyelmeztetés szövegének fenntartott felületen belül 3 milliméternél nem vékonyabb és 4 milliméternél nem vastagabb fekete szegéllyel kell körülvenni. |
| --- | --- |

c)

a figyelmeztetés szövegének fenntartott felületen belül 3 milliméternél nem vékonyabb és 4 milliméternél nem vastagabb fekete szegéllyel kell körülvenni.

| c) | a figyelmeztetés szövegének fenntartott felületen belül 3 milliméternél nem vékonyabb és 4 milliméternél nem vastagabb fekete szegéllyel kell körülvenni. |
| --- | --- |

c)

a figyelmeztetés szövegének fenntartott felületen belül 3 milliméternél nem vékonyabb és 4 milliméternél nem vastagabb fekete szegéllyel kell körülvenni.

Módosítás 102

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 22. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az (1) bekezdésben említett mentesség visszavonására, amennyiben a Bizottság jelentése megállapítja, hogy a körülményekben jelentős változást történt. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 22. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az (1) bekezdésben említett mentesség visszavonására, amennyiben a Bizottság jelentése megállapítja, hogy a körülményekben jelentős változást történt.

törölve

Módosítás 58

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – 1 és 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A füstnélküli dohánytermékek valamennyi csomagolási egységén és minden gyűjtőcsomagján fel kell tüntetni az alábbi egészségügyi figyelmezetést: | (1)   A füstnélküli dohánytermékek valamennyi csomagolási egységén és minden gyűjtőcsomagján fel kell tüntetni az alábbi egészségügyi figyelmezetést: |
| Ez a dohánytermék
  károsíthatja
  az Ön egészségét és függőséghez vezet. | Ez a dohánytermék
  károsítja
  az Ön egészségét és függőséghez vezet. |
| (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott egészségügyi figyelmezetésnek meg kell felelnie a 10. cikk (4) bekezdésében szereplő követelményeknek. Ezenkívül: | (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott egészségügyi figyelmezetésnek meg kell felelnie a 10. cikk (4) bekezdésében szereplő követelményeknek. Ezenkívül: |
| a) | azt a csomagolási egység és bármely gyűjtőcsomag két legnagyobb felületére kell nyomtatni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A füstnélküli dohánytermékek valamennyi csomagolási egységén és minden gyűjtőcsomagján fel kell tüntetni az alábbi egészségügyi figyelmezetést:

(1)   A füstnélküli dohánytermékek valamennyi csomagolási egységén és minden gyűjtőcsomagján fel kell tüntetni az alábbi egészségügyi figyelmezetést:

Ez a dohánytermék
  károsíthatja
  az Ön egészségét és függőséghez vezet.

Ez a dohánytermék
  károsítja
  az Ön egészségét és függőséghez vezet.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott egészségügyi figyelmezetésnek meg kell felelnie a 10. cikk (4) bekezdésében szereplő követelményeknek. Ezenkívül:

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott egészségügyi figyelmezetésnek meg kell felelnie a 10. cikk (4) bekezdésében szereplő követelményeknek. Ezenkívül:

a)

azt a csomagolási egység és bármely gyűjtőcsomag két legnagyobb felületére kell nyomtatni;

| a) | azt a csomagolási egység és bármely gyűjtőcsomag két legnagyobb felületére kell nyomtatni; |
| --- | --- |

a)

azt a csomagolási egység és bármely gyűjtőcsomag két legnagyobb felületére kell nyomtatni;

| b) | a csomagolási egység és bármely gyűjtőcsomag megfelelő külső felületének 30 %-át kell kitöltenie; Ez az arány a két hivatalos nyelvet alkalmazó országokban 32 %-ra, a
  három
  hivatalos nyelvvel rendelkezőknél pedig 35 %-ra módosul. |
| --- | --- |

b)

a csomagolási egység és bármely gyűjtőcsomag megfelelő külső felületének 30 %-át kell kitöltenie; Ez az arány a két hivatalos nyelvet alkalmazó országokban 32 %-ra, a
  három
  hivatalos nyelvvel rendelkezőknél pedig 35 %-ra módosul.

| b) | a csomagolási egység és bármely gyűjtőcsomag megfelelő külső felületének 30 %-át kell kitöltenie; Ez az arány a két hivatalos nyelvet alkalmazó országokban 32 %-ra, a
  kettőnél több
  hivatalos nyelvvel rendelkezőknél pedig 35 %-ra módosul. |
| --- | --- |

b)

a csomagolási egység és bármely gyűjtőcsomag megfelelő külső felületének 30 %-át kell kitöltenie; Ez az arány a két hivatalos nyelvet alkalmazó országokban 32 %-ra, a
  kettőnél több
  hivatalos nyelvvel rendelkezőknél pedig 35 %-ra módosul.

Módosítás 59

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 22. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az (1)
  és (2)
  bekezdésben szereplő követelmények kiigazítására a tudományos és piaci fejleményeknek figyelembevételével. | (3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 22. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az (1) bekezdésben szereplő követelmények kiigazítására a tudományos és piaci fejleményeknek figyelembevételével. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 22. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az (1)
  és (2)
  bekezdésben szereplő követelmények kiigazítására a tudományos és piaci fejleményeknek figyelembevételével.

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 22. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az (1) bekezdésben szereplő követelmények kiigazítására a tudományos és piaci fejleményeknek figyelembevételével.

Módosítás 60, 103 és 153

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A csomagolási egység és bármely gyűjtőcsomag címkézése, valamint maga a dohánytermék nem tartalmazhat olyan elemet vagy megoldást, amely: | (1)   A csomagolási egység és bármely gyűjtőcsomag címkézése, valamint maga a dohánytermék
  és/vagy annak márkaneve
  nem tartalmazhat olyan elemet vagy megoldást, amely: |
| a) | a dohányterméket hamis, félrevezető, megtévesztő vagy téves benyomás keltésére alkalmas eszközökkel reklámozza a dohánytermék jellemzői, egészségügyi hatásai, veszélyei vagy a füstkibocsátás tekintetében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A csomagolási egység és bármely gyűjtőcsomag címkézése, valamint maga a dohánytermék nem tartalmazhat olyan elemet vagy megoldást, amely:

(1)   A csomagolási egység és bármely gyűjtőcsomag címkézése, valamint maga a dohánytermék
  és/vagy annak márkaneve
  nem tartalmazhat olyan elemet vagy megoldást, amely:

a)

a dohányterméket hamis, félrevezető, megtévesztő vagy téves benyomás keltésére alkalmas eszközökkel reklámozza a dohánytermék jellemzői, egészségügyi hatásai, veszélyei vagy a füstkibocsátás tekintetében;

| a) | a dohányterméket a dohánytermék jellemzői, egészségügyi hatásai, veszélyei vagy a füstkibocsátás tekintetében hamis, félrevezető, megtévesztő vagy téves benyomás keltésére alkalmas eszközökkel reklámozza
  , és ilyen módon fogyasztására ösztönöz. A címkék nem tartalmazhatnak a kátrány-, nikotin- és szén-monoxid-tartalomra vonatkozó információt
  ; |
| --- | --- |

a)

a dohányterméket a dohánytermék jellemzői, egészségügyi hatásai, veszélyei vagy a füstkibocsátás tekintetében hamis, félrevezető, megtévesztő vagy téves benyomás keltésére alkalmas eszközökkel reklámozza
  , és ilyen módon fogyasztására ösztönöz. A címkék nem tartalmazhatnak a kátrány-, nikotin- és szén-monoxid-tartalomra vonatkozó információt
  ;

| b) | azt sugallja, hogy egy adott dohánytermék kevésbé káros mint más dohánytermékek, vagy annak vitalizáló, energizáló, gyógyító, fiatalító, természetes, organikus vagy más pozitív egészségügyi vagy
  szociális
  hatásai vannak; |
| --- | --- |

b)

azt sugallja, hogy egy adott dohánytermék kevésbé káros mint más dohánytermékek, vagy annak vitalizáló, energizáló, gyógyító, fiatalító, természetes, organikus vagy más pozitív egészségügyi vagy
  szociális
  hatásai vannak;

| b) | azt sugallja, hogy egy adott dohánytermék kevésbé káros, mint más dohánytermékek, vagy annak vitalizáló, energizáló, gyógyító, fiatalító, természetes, organikus vagy más pozitív egészségügyi hatásai vannak; |
| --- | --- |

b)

azt sugallja, hogy egy adott dohánytermék kevésbé káros, mint más dohánytermékek, vagy annak vitalizáló, energizáló, gyógyító, fiatalító, természetes, organikus vagy más pozitív egészségügyi hatásai vannak;

| c) | aromára, ízre, bármely ízesítőanyagra vagy más adalékanyagra, illetve ezek hiányára utal; |
| --- | --- |

c)

aromára, ízre, bármely ízesítőanyagra vagy más adalékanyagra, illetve ezek hiányára utal;

| c) | aromára, ízre, bármely ízesítőanyagra vagy más adalékanyagra, illetve ezek hiányára utal; |
| --- | --- |

c)

aromára, ízre, bármely ízesítőanyagra vagy más adalékanyagra, illetve ezek hiányára utal;

| d) | élelmiszerre emlékeztet. |
| --- | --- |

d)

élelmiszerre emlékeztet.

| d) | élelmiszerre
  vagy kozmetikumra
  emlékeztet; |
| --- | --- |

d)

élelmiszerre
  vagy kozmetikumra
  emlékeztet;

| da) | a füst egyes káros összetevői hatásának csökkentését vagy a dohánytermékek biológiai lebonthatóságának növelését célozza
  . |
| --- | --- |

da)

a füst egyes káros összetevői hatásának csökkentését vagy a dohánytermékek biológiai lebonthatóságának növelését célozza
  .

Módosítás 104, 121 és 148

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tiltott elemek és megoldások közé többek között, de nem kizárólag a következők tartozhatnak: szövegek, szimbólumok, nevek, védjegyek, egyéb képi vagy más megjelölések, félrevezető színek, belső tájékoztatók vagy egyéb kiegészítő anyagok, például öntapadós címkék, matricák, külső tájékoztatók, lekaparható elemek és tokok, illetve magának a dohányterméknek az alakjával kapcsolatos elemek.
  A 7,5  mm-nél kisebb átmérőjű cigarettákat félrevezetőnek kell tekinteni. | (2)   A tiltott elemek és megoldások közé többek között, de nem kizárólag a következők tartozhatnak: szövegek, szimbólumok, nevek, védjegyek, egyéb képi vagy más megjelölések, félrevezető színek, belső tájékoztatók vagy egyéb kiegészítő anyagok, például öntapadós címkék, matricák, külső tájékoztatók, lekaparható elemek és tokok, illetve magának a dohányterméknek az alakjával kapcsolatos elemek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A tiltott elemek és megoldások közé többek között, de nem kizárólag a következők tartozhatnak: szövegek, szimbólumok, nevek, védjegyek, egyéb képi vagy más megjelölések, félrevezető színek, belső tájékoztatók vagy egyéb kiegészítő anyagok, például öntapadós címkék, matricák, külső tájékoztatók, lekaparható elemek és tokok, illetve magának a dohányterméknek az alakjával kapcsolatos elemek.
  A 7,5  mm-nél kisebb átmérőjű cigarettákat félrevezetőnek kell tekinteni.

(2)   A tiltott elemek és megoldások közé többek között, de nem kizárólag a következők tartozhatnak: szövegek, szimbólumok, nevek, védjegyek, egyéb képi vagy más megjelölések, félrevezető színek, belső tájékoztatók vagy egyéb kiegészítő anyagok, például öntapadós címkék, matricák, külső tájékoztatók, lekaparható elemek és tokok, illetve magának a dohányterméknek az alakjával kapcsolatos elemek.

Módosítás 61

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Filteres cigaretták esetében a filterborító papírnak kellően összetettnek kell lennie ahhoz, hogy védelmet nyújtson a hamisítás ellen. Ennek érdekében legalább az alábbi jellemzőkkel kell rendelkeznie: |
| | a) | több látható nyomtatási szín és mélynyomásos nyomtatás; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Filteres cigaretták esetében a filterborító papírnak kellően összetettnek kell lennie ahhoz, hogy védelmet nyújtson a hamisítás ellen. Ennek érdekében legalább az alábbi jellemzőkkel kell rendelkeznie:

a)

több látható nyomtatási szín és mélynyomásos nyomtatás;

| b) | az összes fehér terület fedettsége; |
| --- | --- |

b)

az összes fehér terület fedettsége;

| c) | komplex nyomtatás, részben vékony struktúrákkal; |
| --- | --- |

c)

komplex nyomtatás, részben vékony struktúrákkal;

| d) | fehér alappapír; |
| --- | --- |

d)

fehér alappapír;

| e) | a cigaretta végétől kellő távolságban elhelyezett előperforáció. |
| --- | --- |

e)

a cigaretta végétől kellő távolságban elhelyezett előperforáció.

Módosítás 62

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés – 1 b albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A cigarettapapírt vízjeggyel kell ellátni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A cigarettapapírt vízjeggyel kell ellátni.

Módosítás 63

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A termék gyártásánál használt dohány fajtája és származási országa egyaránt feltüntethető a csomagolási egységen. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  A termék gyártásánál használt dohány fajtája és származási országa egyaránt feltüntethető a csomagolási egységen.

Módosítás 105

Irányelvre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  A cigaretta csomagolási egység téglatest alakú. A cigarettasodrásra szánt dohánytermékek csomagolási egysége tasak formájú, azaz négyszögletes zseb a nyílást eltakaró füllel. A tasak füle a csomag elülső részének legalább 70 %-ára kiterjed.

  Egy cigaretta csomagolási egység legalább 20 cigarettát tartalmaz. A cigarettasodrásra szánt dohánytermékek csomagolási egysége legalább
  40 g
  dohányt tartalmaz. | (1)   A cigaretta csomagolási egysége legalább 20 cigarettát tartalmaz. A cigarettasodrásra szánt dohánytermékek csomagolási egysége legalább
  20 g
  dohányt tartalmaz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   
  A cigaretta csomagolási egység téglatest alakú. A cigarettasodrásra szánt dohánytermékek csomagolási egysége tasak formájú, azaz négyszögletes zseb a nyílást eltakaró füllel. A tasak füle a csomag elülső részének legalább 70 %-ára kiterjed.

  Egy cigaretta csomagolási egység legalább 20 cigarettát tartalmaz. A cigarettasodrásra szánt dohánytermékek csomagolási egysége legalább
  40 g
  dohányt tartalmaz.

(1)   A cigaretta csomagolási egysége legalább 20 cigarettát tartalmaz. A cigarettasodrásra szánt dohánytermékek csomagolási egysége legalább
  20 g
  dohányt tartalmaz.

Módosítás 66

Irányelvre irányuló javaslat

13 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)
     
  Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 22. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a csomagolási egység alakjára és méretére vonatkozó részletesebb szabályokról, amennyiben ezek a szabályok szükségesek az egészségügyi figyelmeztetések teljes láthatóságának és sértetlenségének biztosításához a csomagolási egység első felnyitását megelőzően, a felnyitás során és a csomagolási egység visszazárása után. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)
     
  Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 22. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a csomagolási egység alakjára és méretére vonatkozó részletesebb szabályokról, amennyiben ezek a szabályok szükségesek az egészségügyi figyelmeztetések teljes láthatóságának és sértetlenségének biztosításához a csomagolási egység első felnyitását megelőzően, a felnyitás során és a csomagolási egység visszazárása után.

törölve

Módosítás 107 és 125 és 154

Irányelvre irányuló javaslat

13 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)
     
  Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 22. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a cigarettáktól és a cigarettasodrásra szánt dohánytermékektől eltérő dohánytermékek egységcsomagjai számára a téglatest vagy hengeres alak kötelezővé tételéről, amennyiben a Bizottság jelentése megállapítja, hogy a körülményekben jelentős változást történt. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)
     
  Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 22. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a cigarettáktól és a cigarettasodrásra szánt dohánytermékektől eltérő dohánytermékek egységcsomagjai számára a téglatest vagy hengeres alak kötelezővé tételéről, amennyiben a Bizottság jelentése megállapítja, hogy a körülményekben jelentős változást történt.

törölve

Módosítás 156, 67, 185, 189 és 108

Irányelvre irányuló javaslat

14 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok biztosítják, hogy a dohánytermékek minden egységcsomagját egyedi azonosítóval jelöljék meg. Az sértetlenségük biztosítása érdekében az egyedi azonosítókat eltávolíthatatlanul kell nyomtatni/rögzíteni, kitörölhetetleneknek kell lenniük, és azokat semmilyen módon nem lehet eltakarni vagy megszakítani, például adó- és zárjegyek vagy árcédulák által, illetve a csomagolási egység felnyitásakor. Az Unión kívül előállított termékek esetében az e cikkben megállapított kötelezettségek kizárólag az uniós piacra szánt vagy az Unióban forgalomba hozott termékekre vonatkoznak. | (1)   A tagállamok biztosítják, hogy a dohánytermékek minden csomagolási egységét
  és szállítási gyűjtőcsomagját
  egyedi azonosítóval jelöljék meg
  annak érdekében, hogy a teljes ellátási láncban nyomon lehessen követni a termékeket
  . A sértetlenségük biztosítása érdekében az egyedi azonosítókat
  biztonságosan,
  eltávolíthatatlanul kell nyomtatni/rögzíteni, kitörölhetetleneknek kell lenniük, és azokat semmilyen módon nem lehet eltakarni vagy megszakítani, például adó- és zárjegyek vagy árcédulák által, illetve a csomagolási egység felnyitásakor. Az Unión kívül előállított termékek esetében az e cikkben megállapított kötelezettségek kizárólag az uniós piacra szánt vagy az Unióban forgalomba hozott termékekre vonatkoznak. |
| | (1a)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a csomagolási egység egyedi azonosítója kapcsolódjon a szállítási gyűjtőcsomag egyedi azonosítójához. A csomagolási egység és a szállítási gyűjtőcsomag közötti kapcsolat minden változását nyilvántartásba kell venni a (6) bekezdésben említett adatbázisban. |
| (2)   Az egyedi azonosító lehetővé teszi az alábbiak meghatározását: | (2)   Az egyedi azonosító lehetővé teszi az alábbiak meghatározását: |
| a) | a gyártás helye és időpontja; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a dohánytermékek minden egységcsomagját egyedi azonosítóval jelöljék meg. Az sértetlenségük biztosítása érdekében az egyedi azonosítókat eltávolíthatatlanul kell nyomtatni/rögzíteni, kitörölhetetleneknek kell lenniük, és azokat semmilyen módon nem lehet eltakarni vagy megszakítani, például adó- és zárjegyek vagy árcédulák által, illetve a csomagolási egység felnyitásakor. Az Unión kívül előállított termékek esetében az e cikkben megállapított kötelezettségek kizárólag az uniós piacra szánt vagy az Unióban forgalomba hozott termékekre vonatkoznak.

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a dohánytermékek minden csomagolási egységét
  és szállítási gyűjtőcsomagját
  egyedi azonosítóval jelöljék meg
  annak érdekében, hogy a teljes ellátási láncban nyomon lehessen követni a termékeket
  . A sértetlenségük biztosítása érdekében az egyedi azonosítókat
  biztonságosan,
  eltávolíthatatlanul kell nyomtatni/rögzíteni, kitörölhetetleneknek kell lenniük, és azokat semmilyen módon nem lehet eltakarni vagy megszakítani, például adó- és zárjegyek vagy árcédulák által, illetve a csomagolási egység felnyitásakor. Az Unión kívül előállított termékek esetében az e cikkben megállapított kötelezettségek kizárólag az uniós piacra szánt vagy az Unióban forgalomba hozott termékekre vonatkoznak.

(1a)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a csomagolási egység egyedi azonosítója kapcsolódjon a szállítási gyűjtőcsomag egyedi azonosítójához. A csomagolási egység és a szállítási gyűjtőcsomag közötti kapcsolat minden változását nyilvántartásba kell venni a (6) bekezdésben említett adatbázisban.

(2)   Az egyedi azonosító lehetővé teszi az alábbiak meghatározását:

(2)   Az egyedi azonosító lehetővé teszi az alábbiak meghatározását:

a)

a gyártás helye és időpontja;

| a) | a gyártás helye és időpontja; |
| --- | --- |

a)

a gyártás helye és időpontja;

| b) | a gyártó létesítmény; |
| --- | --- |

b)

a gyártó létesítmény;

| b) | a gyártó létesítmény; |
| --- | --- |

b)

a gyártó létesítmény;

| c) | a termékek gyártásához használt gép; |
| --- | --- |

c)

a termékek gyártásához használt gép;

| c) | a termékek gyártásához használt gép; |
| --- | --- |

c)

a termékek gyártásához használt gép;

| d) | a gyártási műszak vagy a gyártás időpontja; |
| --- | --- |

d)

a gyártási műszak vagy a gyártás időpontja;

| d) | a gyártási műszak vagy a gyártás időpontja; |
| --- | --- |

d)

a gyártási műszak vagy a gyártás időpontja;

| e) | a termék
  neve
  ; |
| --- | --- |

e)

a termék
  neve
  ;

| e) | a termék
  leírása
  ; |
| --- | --- |

e)

a termék
  leírása
  ;

| f) | a kiskereskedelmi értékesítés célpiaca; |
| --- | --- |

f)

a kiskereskedelmi értékesítés célpiaca;

| f) | a kiskereskedelmi értékesítés célpiaca; |
| --- | --- |

f)

a kiskereskedelmi értékesítés célpiaca;

| g) | a tervezett szállítási útvonal; |
| --- | --- |

g)

a tervezett szállítási útvonal;

| g) | a tervezett
  és a tényleges
  szállítási útvonal
  a gyártás helyétől az első kiskereskedelmi egységhez, beleértve valamennyi igénybe vett raktárt, a szállítás időpontját, a szállítás rendeltetési helyét, a címzettet és a kiindulási helyet
  ; |
| --- | --- |

g)

a tervezett
  és a tényleges
  szállítási útvonal
  a gyártás helyétől az első kiskereskedelmi egységhez, beleértve valamennyi igénybe vett raktárt, a szállítás időpontját, a szállítás rendeltetési helyét, a címzettet és a kiindulási helyet
  ;

| h) | adott esetben az uniós importőr; |
| --- | --- |

h)

adott esetben az uniós importőr;

| h) | adott esetben az uniós importőr; |
| --- | --- |

h)

adott esetben az uniós importőr;

| i) | a tényleges szállítási útvonal a gyártástól az első kiskereskedelmi egységhez, beleértve valamennyi igénybe vett raktárt; |
| --- | --- |

i)

a tényleges szállítási útvonal a gyártástól az első kiskereskedelmi egységhez, beleértve valamennyi igénybe vett raktárt;

| j) | gyártástól az első kiskereskedelmi egységig valamennyi vásárló azonosítása; |
| --- | --- |

j)

gyártástól az első kiskereskedelmi egységig valamennyi vásárló azonosítása;

| j) | a gyártástól az első kiskereskedelmi egységig valamennyi vásárló azonosítása; |
| --- | --- |

j)

a gyártástól az első kiskereskedelmi egységig valamennyi vásárló azonosítása;

| k) | gyártástól az első kiskereskedelmi egységig valamennyi vásárló számlái, megrendelési számai és kifizetési bizonylatai. |
| --- | --- |

k)

gyártástól az első kiskereskedelmi egységig valamennyi vásárló számlái, megrendelési számai és kifizetési bizonylatai.

| k) | a gyártástól az első kiskereskedelmi egységig valamennyi vásárló számlái, megrendelési számai és kifizetési bizonylatai. |
| --- | --- |

k)

a gyártástól az első kiskereskedelmi egységig valamennyi vásárló számlái, megrendelési számai és kifizetési bizonylatai.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy a dohánytermékek kereskedelmében részt vevő valamennyi gazdasági szereplő – a gyártótól kezdve az első kiskereskedelmi egység előtti utolsó gazdasági szereplőig – vezessen nyilvántartást a birtokában levő összes egységcsomagról, valamint azok minden közbenső mozgásáról és a birtokából való végleges kikerülésükről. Ez a kötelezettség teljesíthető összesített formában, például a gyűjtőcsomagok nyilvántartásával is
  , feltéve, hogy a csomagolási egységek árukövetése és nyomon követése így is lehetséges
  .

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy a dohánytermékek kereskedelmében részt vevő valamennyi gazdasági szereplő – a gyártótól kezdve az első kiskereskedelmi egység előtti utolsó gazdasági szereplőig – vezessen nyilvántartást a birtokában levő összes csomagolási egységről

  és gyűjtőcsomagról,
  valamint azok minden közbenső mozgásáról és a birtokából való végleges kikerülésükről
  , és az adatokat elektronikusan továbbítsa egy (6) bekezdés szerinti adattároló rendszerbe
  . Ez a kötelezettség teljesíthető összesített formában, például a gyűjtőcsomagok nyilvántartásával is.

(3a)
     
  A nyomon követéshez és a visszakereshetőséghez használt technológiát olyan gazdasági társaságoknak kell tulajdonolniuk és üzemeltetniük, amelyeket semmilyen jogi vagy kereskedelmi kötelék nem fűz a dohányiparhoz.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy a dohánytermékek gyártói a dohánytermékek kereskedelmében részt vevő valamennyi gazdasági szereplő – a gyártótól kezdve az első kiskereskedelmi egység előtti utolsó gazdasági szereplőig, ideértve az importőröket, raktárakat és szállítási vállalatokat – rendelkezésére bocsátják a megvásárolt, eladott, tárolt, szállított vagy más módon kezelt dohánytermékek nyilvántartását lehetővé tevő eszközöket. Az eszköz képes adatokat elektronikus úton olvasni és továbbítani a (6) bekezdésben említett adattároló rendszerhez.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy a dohánytermékek gyártói a dohánytermékek kereskedelmében részt vevő valamennyi gazdasági szereplő – a gyártótól kezdve az első kiskereskedelmi egység előtti utolsó gazdasági szereplőig, ideértve az importőröket, raktárakat és szállítási vállalatokat – rendelkezésére bocsátják a megvásárolt, eladott, tárolt, szállított vagy más módon kezelt dohánytermékek nyilvántartását lehetővé tevő
  , a tagállamok által meghatározott
  eszközöket. Az eszköz képes adatokat elektronikus úton olvasni és továbbítani a (6) bekezdésben említett adattároló rendszerhez.

(5)   A rögzített adatokat csak az a dohánytermékek kereskedelmében részt vevő gazdasági szereplő módosíthatja vagy törölheti, amely az adatokat bevitte, míg az ügyletben közvetlenül érintett többi gazdasági szereplő, például a szállító vagy a címzett észrevételeket fűzhet a korábban bevitt adatokhoz. Az érintett gazdasági szereplő beviszi a helyes adatokat és az előző bejegyzésre való hivatkozást, amennyiben az véleménye szerint kiigazításra szorul. Kivételes körülmények között és megfelelő bizonyítékok benyújtását követően annak a tagállamnak az illetékes hatósága, ahol a nyilvántartásba vétel történt, illetve, ha a nyilvántartásba vétel az Unión kívül történt, az import helye szerinti tagállam illetékes hatósága engedélyezheti az előzőleg nyilvántartásba vett adatok módosítását vagy törlését.

(5)   A rögzített adatokat csak az a dohánytermékek kereskedelmében részt vevő gazdasági szereplő módosíthatja vagy törölheti, amely az adatokat bevitte, míg az ügyletben közvetlenül érintett többi gazdasági szereplő, például a szállító vagy a címzett észrevételeket fűzhet a korábban bevitt adatokhoz. Az érintett gazdasági szereplő beviszi a helyes adatokat és az előző bejegyzésre való hivatkozást, amennyiben az véleménye szerint kiigazításra szorul. Kivételes körülmények között és megfelelő bizonyítékok benyújtását követően annak a tagállamnak az illetékes hatósága, ahol a nyilvántartásba vétel történt, illetve, ha a nyilvántartásba vétel az Unión kívül történt, az import helye szerinti tagállam illetékes hatósága engedélyezheti az előzőleg nyilvántartásba vett adatok módosítását vagy törlését.

(6)   A tagállamok
  biztosítják
  , hogy a dohánytermékek gyártói és importőrei egy független harmadik féllel adattárolási szerződést kötnek, amely fél tárhelyet biztosít az érintett gyártóra vagy importőrre vonatkozó adatok tárolásához. Az adattároló rendszer fizikailag az Unió területén található. A harmadik fél alkalmasságát, különösen annak függetlenségét és technikai felkészültségét, valamint a szerződést a dohánytermék gyártója által javasolt és fizetett, és a Bizottság által jóváhagyott külső ellenőr hagyja jóvá és ellenőrzi. A tagállamok állandó jelleggel biztosítják az adattároló rendszer teljes átláthatóságát és hozzáférhetőségét a tagállami illetékes hatóságok, a Bizottság és a független harmadik fél számára. Kellően indokolt esetben a tagállamok vagy a Bizottság a gyártók vagy importőrök számára hozzáférést biztosít ezekhez az információkhoz, feltéve, hogy a bizalmas üzleti adatok a vonatkozó nemzeti és uniós jogszabályok által előírt, továbbra is megfelelő védelemben részesülnek.

(6)   A tagállamok
  meggyőződnek arról
  , hogy a dohánytermékek gyártói és importőrei egy független harmadik féllel adattárolási szerződést kötnek, amely fél tárhelyet biztosít az érintett gyártóra vagy importőrre vonatkozó adatok tárolásához. Az adattároló rendszer fizikailag az Unió területén található.
  A független harmadik fél független a dohányipar és más kapcsolódó iparágak kereskedelmi és egyéni érdekeitől.
   A harmadik fél alkalmasságát, különösen annak függetlenségét és technikai felkészültségét, valamint a szerződést a dohánytermék gyártója által javasolt és fizetett, és a Bizottság által jóváhagyott
  független
  külső ellenőr
  támogatásával a Bizottság
  hagyja jóvá és ellenőrzi. A tagállamok állandó jelleggel biztosítják az adattároló rendszer teljes átláthatóságát és hozzáférhetőségét a tagállami illetékes hatóságok, a Bizottság és a független harmadik fél számára. Kellően indokolt esetben a tagállamok vagy a Bizottság a gyártók vagy importőrök számára hozzáférést biztosít ezekhez az információkhoz, feltéve, hogy a bizalmas üzleti adatok a vonatkozó nemzeti és uniós jogszabályok által előírt, továbbra is megfelelő védelemben részesülnek.

(7)   A tagállamok biztosítják, hogy a személyes adatok feldolgozása kizárólag a 95/46/EK irányelvben foglalt szabályoknak és biztosítékoknak megfelelően történjen.

(7)   A tagállamok biztosítják, hogy a személyes adatok feldolgozása kizárólag a 95/46/EK irányelvben foglalt szabályoknak és biztosítékoknak megfelelően történjen.

(8)   Az egyedi azonosítón kívül a tagállamok előírják, hogy a dohánytermékek minden forgalomba hozott csomagolási egysége egy látható, hamisításálló biztonsági elemet tartalmazzon, amely legalább 1 cm2, és amelyet eltávolíthatatlanul kell nyomtatni vagy rögzíteni, kitörölhetetlennek kell lennie, és amely semmilyen módon nem takarható el vagy szakítható meg, például adó- és zárjegyek, árcédulák vagy más, jogszabályban előírt elemek által.

(8)   Az egyedi azonosítón kívül a tagállamok előírják, hogy a dohánytermékek minden forgalomba hozott csomagolási egysége egy látható
  és láthatatlan
  , hamisításálló biztonsági elemet tartalmazzon, amely legalább 1 cm2, és amelyet eltávolíthatatlanul kell nyomtatni vagy rögzíteni, kitörölhetetlennek kell lennie, és amely semmilyen módon nem takarható el vagy szakítható meg, például adó- és zárjegyek, árcédulák vagy más, jogszabályban előírt elemek által.
  Azon tagállamokban, amelyekben a dohánytermékeken adójegyeket alkalmaznak, és az alkalmazott adójegyek megfelelnek e bekezdés előírásainak, további biztonsági elem alkalmazása nem szükséges.

(9)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 22. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az alábbiakra vonatkozóan:

(9)   
  Figyelembe véve a gyakorlatokat, technológiákat és jelenlegi kereskedelmi működési szempontokat, valamint a fogyasztási cikkek nyomonkövethetőségére, visszakereshetőségére és hitelesítésére vonatkozó nemzetközi szabványokat és a WHO dohánytermékek illegális kereskedelmének felszámolásáról szóló jegyzőkönyvében rögzített vonatkozó követelményeket,
  a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 22. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az alábbiakra vonatkozóan:

| a) | a (6) bekezdésben említett szerződés kulcsfontosságú elemeinek meghatározása (például időtartam, megújíthatóság, a szükséges szakértelem, bizalmas jelleg), beleértve annak rendszeres ellenőrzését és értékelését; |
| --- | --- |

a)

a (6) bekezdésben említett szerződés kulcsfontosságú elemeinek meghatározása (például időtartam, megújíthatóság, a szükséges szakértelem, bizalmas jelleg), beleértve annak rendszeres ellenőrzését és értékelését;

| a) | a (6) bekezdésben említett szerződés kulcsfontosságú elemeinek meghatározása (például időtartam, megújíthatóság, a szükséges szakértelem, bizalmas jelleg), beleértve annak rendszeres ellenőrzését és értékelését; |
| --- | --- |

a)

a (6) bekezdésben említett szerződés kulcsfontosságú elemeinek meghatározása (például időtartam, megújíthatóság, a szükséges szakértelem, bizalmas jelleg), beleértve annak rendszeres ellenőrzését és értékelését;

| b) | azoknak a technikai előírásoknak a meghatározása, amelyek biztosítják, hogy az egyedi azonosítókhoz és a kapcsolódó funkciókhoz használt rendszerek teljesen kompatibilisek legyenek egymással az Unión belül
  , valamint |
| --- | --- |

b)

azoknak a technikai előírásoknak a meghatározása, amelyek biztosítják, hogy az egyedi azonosítókhoz és a kapcsolódó funkciókhoz használt rendszerek teljesen kompatibilisek legyenek egymással az Unión belül
  , valamint

| b) | azoknak a technikai előírásoknak a meghatározása, amelyek biztosítják, hogy az egyedi azonosítókhoz és a kapcsolódó funkciókhoz használt rendszerek
  a nemzetközi szabványokkal összhangban
  teljesen kompatibilisek legyenek egymással az Unión belül. |
| --- | --- |

b)

azoknak a technikai előírásoknak a meghatározása, amelyek biztosítják, hogy az egyedi azonosítókhoz és a kapcsolódó funkciókhoz használt rendszerek
  a nemzetközi szabványokkal összhangban
  teljesen kompatibilisek legyenek egymással az Unión belül.

| c) | a biztonsági elemre vonatkozó technikai előírásoknak és azok lehetséges rotációjának a meghatározása a tudományos, piaci és technikai fejleményekhez történő igazításuk érdekében
  . |
| --- | --- |

c)

a biztonsági elemre vonatkozó technikai előírásoknak és azok lehetséges rotációjának a meghatározása a tudományos, piaci és technikai fejleményekhez történő igazításuk érdekében
  .

(10)   A cigarettáktól és a cigarettasodrásra szánt dohánytermékektől eltérő dohánytermékekre a 25. cikk (1) bekezdésében szereplő időpontot követő
  5 éves
  időszakra mentességet kell adni az (1)–(8) bekezdések alkalmazása alól.

(10)   A cigarettáktól és a cigarettasodrásra szánt dohánytermékektől eltérő dohánytermékekre a 25. cikk (1) bekezdésében szereplő időpontot követő
  hétéves
  időszakra mentességet kell adni az (1)–(8) bekezdések alkalmazása alól.

Módosítás 68

Irányelvre irányuló javaslat

16 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | |
| 16. cikk | 16. cikk |
| Dohánytermékek
  nemzetközi dimenziójú
  távértékesítése | Dohánytermékek távértékesítése |
| (1)   A tagállamok
  kötelezik a unióbeli fogyasztók
  számára nemzetközi dimenziójú távértékesítést
  folytatni kívánó kiskereskedelmi egységeket, hogy abban a tagállamban, ahol a kiskereskedelmi egység székhellyel rendelkezik, valamint a tényleges vagy potenciális fogyasztók tagállamában regisztálják magukat az illetékes hatóságoknál. Az Unión kívüli székhellyel rendelkező kiskereskedelmi egységeket a tényleges vagy potenciális fogyasztók szerinti tagállamban kell az illetékes hatóságoknál nyilvántartásba venni. Minden, nemzetközi dimenziójú távértékesítést folytatni kívánó kiskereskedelmi egység benyújtja az illetékes hatóságoknak legalább az alábbi információkat: | (1)   A tagállamok
  megtiltják a területükön letelepedett kiskereskedelmi egységek
  számára
  , hogy
  nemzetközi dimenziójú távértékesítést
  folytassanak. |
| a) | név vagy cégnév és a tevékenység helyének állandó címe, ahonnan a dohánytermékeket szállítják; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

16. cikk

16. cikk

Dohánytermékek
  nemzetközi dimenziójú
  távértékesítése

Dohánytermékek távértékesítése

(1)   A tagállamok
  kötelezik a unióbeli fogyasztók
  számára nemzetközi dimenziójú távértékesítést
  folytatni kívánó kiskereskedelmi egységeket, hogy abban a tagállamban, ahol a kiskereskedelmi egység székhellyel rendelkezik, valamint a tényleges vagy potenciális fogyasztók tagállamában regisztálják magukat az illetékes hatóságoknál. Az Unión kívüli székhellyel rendelkező kiskereskedelmi egységeket a tényleges vagy potenciális fogyasztók szerinti tagállamban kell az illetékes hatóságoknál nyilvántartásba venni. Minden, nemzetközi dimenziójú távértékesítést folytatni kívánó kiskereskedelmi egység benyújtja az illetékes hatóságoknak legalább az alábbi információkat:

(1)   A tagállamok
  megtiltják a területükön letelepedett kiskereskedelmi egységek
  számára
  , hogy
  nemzetközi dimenziójú távértékesítést
  folytassanak.

a)

név vagy cégnév és a tevékenység helyének állandó címe, ahonnan a dohánytermékeket szállítják;

| b) | a dohánytermékek nemzetközi dimenziójú, információs társadalmi szolgáltatások által történő távértékesítési tevékenysége kezdetének az időpontja; |
| --- | --- |

b)

a dohánytermékek nemzetközi dimenziójú, információs társadalmi szolgáltatások által történő távértékesítési tevékenysége kezdetének az időpontja;

| c) | az e célra felhasznált weboldal(ak) címe és a honlap azonosításához szükséges összes lényeges információ. |
| --- | --- |

c)

az e célra felhasznált weboldal(ak) címe és a honlap azonosításához szükséges összes lényeges információ.

(1a)
     
  A tagállamok megőrzik arra vonatkozó hatáskörüket, hogy maguk döntsenek a fent említett tilalom alkalmazási körének az országon belüli távértékesítésre való kiterjesztéséről. Amennyiben a tagállamok lehetővé teszik az országon belüli távértékesítést, gondoskodnak arról, hogy a kiskereskedelmi egységek rendelkezzenek életkor-ellenőrző rendszerrel.

(1b)
     
  A tagállamok közegészségügyi okokból korlátozásokat vezethetnek be a személyes fogyasztásra szánt dohánytermékek behozatalára vonatkozóan. A tagállamoknak különösen olyan esetben kell lehetőséget kapniuk ilyen korlátozások alkalmazására, amikor a termék beszerzési helye szerinti tagállamban alkalmazott ár jelentősen alacsonyabb a származási hely szerinti tagállamban alkalmazottnál, illetve amennyiben az egészségügyi figyelmeztetés nem a hivatalos nyelvén (nyelvein) íródott.

(2)   A tagállamok
  illetékes hatóságai közzéteszik a 95/46/EK irányelvben megállapított szabályoknak és biztosítékoknak megfelelően nyilvántartásba vett összes kiskereskedelmi egység teljes listáját. A kiskereskedelmi egységek a dohánytermékek távértékesítés formájában történő forgalomba hozatalát csak akkor kezdhetik meg, ha a megfelelő tagállamban a kiskereskedelmi egység nevét közzétették
  .

(2)   
  Azok
  a tagállamok
  , amelyek nemzeti dohányzáselleni stratégiát hajtanak végre, a nemzetközi dimenziójú árumozgásokra mennyiségi korlátozásokat állapíthatnak meg
  .

(3)
     
  Amennyiben a megfelelés biztosítása és a végrehajtás megkönnyítése érdekében szükséges, a rendeltetési tagállamok megkövetelhetik, hogy a kiskereskedelmi egységek jelöljenek ki egy természetes személyt annak ellenőrzése céljából, hogy a dohánytermékek, mielőtt a fogyasztóhoz eljutnak, megfelelnek a rendeltetési tagállamban ezen irányelv értelmében elfogadott nemzeti rendelkezéseknek.

(4)
     
  A távértékesítést folytató kiskereskedelmi egységeknek rendelkezniük kell egy életkor-ellenőrző rendszerrel, amely ellenőrzi, hogy az értékesítés időpontjában a terméket vásárló fogyasztó tiszteletben tartja-e a rendeltetési hely szerinti tagállam nemzeti jogszabályában meghatározott alsó korhatárt. A kiskereskedő vagy a kijelölt természetes személy az életkor-ellenőrző rendszert és működését bemutató jelentést nyújt be az illetékes hatóságoknak.

(5)
     
  A fogyasztó személyes adatainak feldolgozása csak a 95/46/EK irányelvnek megfelelően történhet, és azokat a dohánytermékek gyártójával, a gyártó vállalatcsoporthoz tartozó vállalatokkal, illetve semmilyen más harmadik féllel nem lehet közölni. A személyes adatokat a tényleges vásárláson túlmutató célból nem lehet felhasználni vagy továbbadni. Ez vonatkozik a dohánytermékeket előállító gyár részét képező kiskereskedelmi egységekre is.

Módosítás 69

Irányelvre irányuló javaslat

16 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A tagállamok megtiltják a területükön letelepedett kiskereskedelmi egységek számára, hogy nemzetközi dimenziójú távértékesítési csatornákon vagy egyéb csatornákon keresztül ingyenesen vagy engedményes áron dohánytermékeket terjesszenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamok megtiltják a területükön letelepedett kiskereskedelmi egységek számára, hogy nemzetközi dimenziójú távértékesítési csatornákon vagy egyéb csatornákon keresztül ingyenesen vagy engedményes áron dohánytermékeket terjesszenek.

Módosítás 70

Irányelvre irányuló javaslat

17 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Értesítés új dohánytermék-kategóriákról | Értesítés új dohánytermék-kategóriákról |
| (1)   A tagállamok előírják, hogy a dohánytermékek gyártói és importőrei értesítsék az érintett tagállam illetékes hatóságait, amennyiben új kategóriájú dohánytermékeket kívánnak forgalomba hozni ezekben a tagállamokban. Az értesítést elektronikus formában kell benyújtani hat hónappal a tervezett forgalomba hozatalt megelőzően, és ahhoz részletes leírást kell mellékelni az érintett termékről, valamint az információkat kell szolgáltatni a termék összetevőiről és kibocsátásáról az 5. cikknek megfelelően. Az új dohánytermék-kategóriákat bejelentő gyártók és importőrök az érintett illetékes hatóságnak az alábbiakat is benyújtják: | (1)   A tagállamok előírják, hogy a dohánytermékek gyártói és importőrei értesítsék az érintett tagállam illetékes hatóságait, amennyiben új kategóriájú dohánytermékeket kívánnak forgalomba hozni ezekben a tagállamokban. Az értesítést elektronikus formában kell benyújtani hat hónappal a tervezett forgalomba hozatalt megelőzően, és ahhoz részletes leírást kell mellékelni az érintett termékről, valamint
  a tervezett címkézéséről, használati utasításokról, a termék összetételéről, a gyártási folyamatról és az ahhoz kapcsolódó ellenőrzésekről, továbbá
  információkat kell szolgáltatni a termék összetevőiről és kibocsátásáról az 5. cikknek megfelelően. Az új dohánytermék-kategóriákat bejelentő gyártók és importőrök az érintett illetékes hatóságnak az alábbiakat is benyújtják: |
| a) | a rendelkezésre álló tudományos kutatások a termék toxicitására, függőséget okozó tulajdonság és vonzerejére, különösen a termék összetevőire és kibocsátására vonatkozóan; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Értesítés új dohánytermék-kategóriákról

Értesítés új dohánytermék-kategóriákról

(1)   A tagállamok előírják, hogy a dohánytermékek gyártói és importőrei értesítsék az érintett tagállam illetékes hatóságait, amennyiben új kategóriájú dohánytermékeket kívánnak forgalomba hozni ezekben a tagállamokban. Az értesítést elektronikus formában kell benyújtani hat hónappal a tervezett forgalomba hozatalt megelőzően, és ahhoz részletes leírást kell mellékelni az érintett termékről, valamint az információkat kell szolgáltatni a termék összetevőiről és kibocsátásáról az 5. cikknek megfelelően. Az új dohánytermék-kategóriákat bejelentő gyártók és importőrök az érintett illetékes hatóságnak az alábbiakat is benyújtják:

(1)   A tagállamok előírják, hogy a dohánytermékek gyártói és importőrei értesítsék az érintett tagállam illetékes hatóságait, amennyiben új kategóriájú dohánytermékeket kívánnak forgalomba hozni ezekben a tagállamokban. Az értesítést elektronikus formában kell benyújtani hat hónappal a tervezett forgalomba hozatalt megelőzően, és ahhoz részletes leírást kell mellékelni az érintett termékről, valamint
  a tervezett címkézéséről, használati utasításokról, a termék összetételéről, a gyártási folyamatról és az ahhoz kapcsolódó ellenőrzésekről, továbbá
  információkat kell szolgáltatni a termék összetevőiről és kibocsátásáról az 5. cikknek megfelelően. Az új dohánytermék-kategóriákat bejelentő gyártók és importőrök az érintett illetékes hatóságnak az alábbiakat is benyújtják:

a)

a rendelkezésre álló tudományos kutatások a termék toxicitására, függőséget okozó tulajdonság és vonzerejére, különösen a termék összetevőire és kibocsátására vonatkozóan;

| a) | a rendelkezésre álló tudományos kutatások a termék toxicitására, függőséget okozó tulajdonságára és vonzerejére, különösen a termék összetevőire és kibocsátására vonatkozóan; |
| --- | --- |

a)

a rendelkezésre álló tudományos kutatások a termék toxicitására, függőséget okozó tulajdonságára és vonzerejére, különösen a termék összetevőire és kibocsátására vonatkozóan;

| b) | a rendelkezésre álló tanulmányok és piackutatások különböző fogyasztói csoportok, köztük a fiatalok preferenciáiról, valamint |
| --- | --- |

b)

a rendelkezésre álló tanulmányok és piackutatások különböző fogyasztói csoportok, köztük a fiatalok preferenciáiról, valamint

| b) | a különböző fogyasztói csoportok, köztük a fiatalok

  és a krónikus erős dohányosok

  preferenciáiról rendelkezésre álló tanulmányok és piackutatások összefoglalói, valamint |
| --- | --- |

b)

a különböző fogyasztói csoportok, köztük a fiatalok

  és a krónikus erős dohányosok

  preferenciáiról rendelkezésre álló tanulmányok és piackutatások összefoglalói, valamint

| c) | egyéb rendelkezésre álló és lényeges információk, ideértve a termék kockázat/haszon elemzését, a várható leszokási arányokra, a dohányzás elkezdésének arányaira, és egyéb előrelátható fogyasztói percepcióra gyakorolt hatásokat. |
| --- | --- |

c)

egyéb rendelkezésre álló és lényeges információk, ideértve a termék kockázat/haszon elemzését, a várható leszokási arányokra, a dohányzás elkezdésének arányaira, és egyéb előrelátható fogyasztói percepcióra gyakorolt hatásokat.

| c) | egyéb rendelkezésre álló és lényeges információk, ideértve a termék kockázat/haszon elemzését, a várható leszokási arányokra, a dohányzás elkezdésének arányaira, és egyéb előrelátható fogyasztói percepcióra gyakorolt hatásokat. |
| --- | --- |

c)

egyéb rendelkezésre álló és lényeges információk, ideértve a termék kockázat/haszon elemzését, a várható leszokási arányokra, a dohányzás elkezdésének arányaira, és egyéb előrelátható fogyasztói percepcióra gyakorolt hatásokat.

(2)   A tagállamok előírják, hogy a dohánytermékek gyártói és importőrei tájékoztassák az illetékes hatóságaikat minden, az (1) bekezdés a) és c) pontjában említett új vagy frissített információról. A tagállamok jogosultak előírni a dohánytermékek gyártói vagy importőrei számára, hogy további vizsgálatokat végezzenek el, vagy további információkat nyújtsanak be. A tagállamok minden, e cikk alapján kapott információt a Bizottság rendelkezésére bocsátanak. A tagállamok jogosultak engedélyeztetési rendszert bevezetni és arányos díjakat kiszabni.

(2)   A
  dohánytermék forgalomba hozatalát követően a
  tagállamok előírják, hogy a dohánytermékek gyártói és importőrei tájékoztassák az illetékes hatóságaikat minden, az (1) bekezdés a)– c) pontjában említett új vagy frissített információról. A tagállamok jogosultak előírni a dohánytermékek gyártói vagy importőrei számára, hogy további vizsgálatokat végezzenek el, vagy további információkat nyújtsanak be. A tagállamok minden, e cikk alapján kapott információt a Bizottság rendelkezésére bocsátanak. A tagállamok jogosultak engedélyeztetési rendszert bevezetni és arányos díjakat kiszabni.

(3)   A forgalomba hozott, új dohánytermék-kategóriákba tartozó termékeknek meg kell felelniük az ezen irányelvben előírt követelményeknek. Az alkalmazandó rendelkezések attól függenek, hogy a termékek a 2. cikk 29. pontja szerinti füstnélküli dohánytermékek vagy a 2. cikk 33. pontja szerinti dohányzásra szánt dohánytermék meghatározása alá tartoznak-e.

(3)   A forgalomba hozott, új dohánytermék-kategóriákba tartozó termékeknek meg kell felelniük az ezen irányelvben előírt követelményeknek. Az alkalmazandó rendelkezések attól függenek, hogy a termékek a 2. cikk 29. pontja szerinti füstnélküli dohánytermékek vagy a 2. cikk 33. pontja szerinti dohányzásra szánt dohánytermék meghatározása alá tartoznak-e.

Módosítás 170

Irányelvre irányuló javaslat

18. cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  Az alábbi
  nikotintartalmú termékek csak
  akkor
  hozhatók forgalomba
  , ha a 2001/83/EK irányelv alapján engedélyezték őket: | (1)   Nikotintartalmú termékek csak
  ezen irányelv 17. cikkében meghatározott bejelentési eljárásnak megfelelően
  hozhatók forgalomba. |
| | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a nikotintartalmú termékek minden vonatkozó uniós jogszabálynak megfelelnek, különösen az általános termékbiztonságról szóló 2001/95/EK irányelvnek. |
| a) | azok a termékek, amelyek nikotinszintje meghaladja a 2 mg-t egységenként vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   
  Az alábbi
  nikotintartalmú termékek csak
  akkor
  hozhatók forgalomba
  , ha a 2001/83/EK irányelv alapján engedélyezték őket:

(1)   Nikotintartalmú termékek csak
  ezen irányelv 17. cikkében meghatározott bejelentési eljárásnak megfelelően
  hozhatók forgalomba.

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a nikotintartalmú termékek minden vonatkozó uniós jogszabálynak megfelelnek, különösen az általános termékbiztonságról szóló 2001/95/EK irányelvnek.

a)

azok a termékek, amelyek nikotinszintje meghaladja a 2 mg-t egységenként vagy

| b) | azok a termékek, amelyek nikotinszintje meghaladja a 4 mg/ml-t egységenként, vagy |
| --- | --- |

b)

azok a termékek, amelyek nikotinszintje meghaladja a 4 mg/ml-t egységenként, vagy

| c) | azok a termékek, melyek rendeltetésszerű használata a nikotin 4 ng/ml-t meghaladó átlagos plazma-csúcskoncentráció középértékét eredményezi. |
| --- | --- |

c)

azok a termékek, melyek rendeltetésszerű használata a nikotin 4 ng/ml-t meghaladó átlagos plazma-csúcskoncentráció középértékét eredményezi.

(2)   A

  Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 22. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az (1) bekezdésben meghatározott nikotinszintek aktualizálására a tudományos fejlemények és a nikotintartalmú termékekre
  a 2001/83/EK irányelv alapján
  kiadott engedélyek figyelembevételével
  .

(2)   
  A betegségek kezelésére vagy megelőzésére szolgáló tulajdonságokkal rendelkezőként bemutatott nikotintartalmú termékek csak akkor hozhatók forgalomba, ha
  a 2001/83/EK irányelv alapján
  engedélyezték azokat
  .

(3)   
  A nikotintartalmú termékek (1) bekezdésnek megfelelően történő forgalomba hozatalával kapcsolatosan a tagállamok biztosítják, hogy:

| a) | a 30 mg/ml nikotinszintet meghaladó nikotintartalmú termékek ne kerüljenek forgalomba; |
| --- | --- |

a)

a 30 mg/ml nikotinszintet meghaladó nikotintartalmú termékek ne kerüljenek forgalomba;

| b) | a nikotintartalmú termékek gyártói és importőrei listát nyújtsanak be az illetékes hatóságokhoz a termékek gyártásában felhasznált valamennyi összetevőről és azok mennyiségeiről, márkanevenként és típusonként, valamint a kibocsátásról és bármely bekövetkező változásról. A tagállamok – az üzleti titok védelmének megfelelő figyelembevételével – biztosítják ezen információk weboldalon történő terjesztését. A gyártók és az importőrök a nemzeti értékesítési volumenről is jelentést tesznek a hatóságoknak, márkanevenként és típusonként. |
| --- | --- |

b)

a nikotintartalmú termékek gyártói és importőrei listát nyújtsanak be az illetékes hatóságokhoz a termékek gyártásában felhasznált valamennyi összetevőről és azok mennyiségeiről, márkanevenként és típusonként, valamint a kibocsátásról és bármely bekövetkező változásról. A tagállamok – az üzleti titok védelmének megfelelő figyelembevételével – biztosítják ezen információk weboldalon történő terjesztését. A gyártók és az importőrök a nemzeti értékesítési volumenről is jelentést tesznek a hatóságoknak, márkanevenként és típusonként.

| c) | a 6. cikk (4) bekezdésében felsorolt, adalékanyagokat tartalmazó nikotintartalmú termékek ne kerüljenek forgalomba; |
| --- | --- |

c)

a 6. cikk (4) bekezdésében felsorolt, adalékanyagokat tartalmazó nikotintartalmú termékek ne kerüljenek forgalomba;

| d) | a nikotintartalmú termékek csomagolási egységén feltüntessék a következő adatokat tartalmazó tájékoztatót: használati utasítás – többek között utalva arra, hogy a termék használata nem ajánlott nem dohányzók számára –, ellenjavallatok, a kockázati tényezőknek kitett különböző csoportoknak szóló figyelmeztetések, mellékhatások, a gyártás helye, valamint a gyártó vagy importőr elérhetősége; |
| --- | --- |

d)

a nikotintartalmú termékek csomagolási egységén feltüntessék a következő adatokat tartalmazó tájékoztatót: használati utasítás – többek között utalva arra, hogy a termék használata nem ajánlott nem dohányzók számára –, ellenjavallatok, a kockázati tényezőknek kitett különböző csoportoknak szóló figyelmeztetések, mellékhatások, a gyártás helye, valamint a gyártó vagy importőr elérhetősége;

(3)   
  Az (1) bekezdésben meghatározott küszöbök alatti mennyiségű
  nikotint tartalmazó
  termékek
  minden csomagolási egységén és gyűjtőcsomagján fel kell tüntetni az alábbi egészségügyi figyelmeztetést:

„Ez a termék nikotint tartalmaz
  és károsíthatja az Ön egészségét
  .”

| e) | valamennyi
  nikotint tartalmazó
  termék
  minden csomagolási egységén és gyűjtőcsomagján fel kell tüntetni az alábbi egészségügyi figyelmezetést:
  „Ez a termék
  dohányosok általi használatra szolgál.
  Nikotint tartalmaz
  , amely erős függőséget okozó anyag
  .” |
| --- | --- |

e)

valamennyi
  nikotint tartalmazó
  termék
  minden csomagolási egységén és gyűjtőcsomagján fel kell tüntetni az alábbi egészségügyi figyelmezetést:

„Ez a termék
  dohányosok általi használatra szolgál.
  Nikotint tartalmaz
  , amely erős függőséget okozó anyag
  .”

| f) | a termék árusítása az adott tagállamban a dohánytermékek értékesítése tekintetében előírt korhatárral összhangban korlátozott legyen; a 18 évnél aluliak számára történő értékesítés nem engedélyezhető; |
| --- | --- |

f)

a termék árusítása az adott tagállamban a dohánytermékek értékesítése tekintetében előírt korhatárral összhangban korlátozott legyen; a 18 évnél aluliak számára történő értékesítés nem engedélyezhető;

| g) | a termék gyógyszertári forgalmon kívül értékesíthető legyen; |
| --- | --- |

g)

a termék gyógyszertári forgalmon kívül értékesíthető legyen;

| h) | a termékekben az ízesítőanyagok használata megengedett; |
| --- | --- |

h)

a termékekben az ízesítőanyagok használata megengedett;

| i) | a 2003/33/EK és a 2010/13/EK irányelvekben meghatározott, a dohánytermékek reklámozására, szponzorálására, termékelhelyezésére és forgalomba hozatalára vonatkozó korlátozásokat a nikotintartalmú termékekre is alkalmazzák; |
| --- | --- |

i)

a 2003/33/EK és a 2010/13/EK irányelvekben meghatározott, a dohánytermékek reklámozására, szponzorálására, termékelhelyezésére és forgalomba hozatalára vonatkozó korlátozásokat a nikotintartalmú termékekre is alkalmazzák;

| j) | a nikotintartalmú termékek nemzetközi dimenziójú távértékesítését a 16. cikknek megfelelően szabályozzák; |
| --- | --- |

j)

a nikotintartalmú termékek nemzetközi dimenziójú távértékesítését a 16. cikknek megfelelően szabályozzák;

| k) | a dohánytermékek márkajelzését, márkanevét és szimbólumait nem használják a nikotintartalmú termékek esetében; |
| --- | --- |

k)

a dohánytermékek márkajelzését, márkanevét és szimbólumait nem használják a nikotintartalmú termékek esetében;

(4)   A (3)
  bekezdésben
  említett egészségügyi figyelmeztetésnek meg kell felelnie a 10.
  cikk (4) bekezdésében
  szereplő követelményeknek.
  Ezenkívül:

(4)   A (3)
  bekezdés e) pontjában
  említett egészségügyi figyelmezetésnek meg kell felelnie a 10.
  cikkben
  szereplő követelményeknek.

| a) | azt a csomagolási egység és bármely gyűjtőcsomag két legnagyobb felületére kell nyomtatni; |
| --- | --- |

a)

azt a csomagolási egység és bármely gyűjtőcsomag két legnagyobb felületére kell nyomtatni;

| b) | a csomagolási egység és bármely gyűjtőcsomag megfelelő külső felületének 30 %-át kell kitöltenie. Ez az arány a két hivatalos nyelvet alkalmazó országokban 32 %-ra, a három hivatalos nyelvvel rendelkezőknél pedig 35 %-ra módosul. |
| --- | --- |

b)

a csomagolási egység és bármely gyűjtőcsomag megfelelő külső felületének 30 %-át kell kitöltenie. Ez az arány a két hivatalos nyelvet alkalmazó országokban 32 %-ra, a három hivatalos nyelvvel rendelkezőknél pedig 35 %-ra módosul.

(5)   
  Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 22. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a (3) és (4) bekezdésben szereplő követelmények kiigazítására a tudományos és piaci fejleményeknek figyelembevételével, valamint az egészségügyi figyelmeztetések elhelyezésének, formátumának, elrendezésének, tervezésének és váltogatásának kiigazítására.

(5)   
  A tagállamok figyelemmel kísérik a nikotintartalmú termékek piacának alakulását, ideértve az arra vonatkozó bizonyítékokat, hogy a nikotintartalmú termék használata dohánytermékek fogyasztására indíthatja a fiatalokat, és észrevételeiket jelentik a Bizottságnak. A Bizottság a benyújtott bizonyítékok és tudományos vizsgálatok alapján ezen irányelv hatálybalépését követő öt év elteltével jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács számára. A jelentés értékeli, hogy szükség van-e ezen irányelv módosítására, vagy további jogszabályokra.

Módosítás 72

Irányelvre irányuló javaslat

19 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Dohányzási célú gyógynövénytermékek | Dohányzási célú gyógynövénytermékek |
| (1)   A dohányzási célú gyógynövény-termékek valamennyi csomagolási egységén és bármely gyűjtőcsomagján fel kell tüntetni az alábbi egészségügyi figyelmezetést: | (1)   A dohányzási célú gyógynövénytermékek valamennyi csomagolási egységén és bármely gyűjtőcsomagján fel kell tüntetni az alábbi egészségügyi figyelmezetést: |
| Ez a termék károsíthatja az Ön egészségét. | Ez a termék károsíthatja az Ön egészségét. |
| (2)   Az általános figyelmeztetést a csomagolási egység és bármely gyűjtőcsomag első és hátsó külső felületére kell nyomtatni. | (2)   Az általános figyelmeztetést a csomagolási egység és bármely gyűjtőcsomag elülső és hátsó külső felületére kell nyomtatni. |
| (3)   Az egészségügyi figyelmezetésnek meg kell felelnie a 10. cikk (4) bekezdésében szereplő követelményeknek. A figyelmeztetésnek csomagolási egység és bármely gyűjtőcsomag megfelelő felületén legalább a felület 30 %-át kell kitöltenie. Ez az arány a két hivatalos nyelvet alkalmazó országokban 32 %-ra, a
  három
  hivatalos nyelvvel rendelkezőknél pedig 35 %-ra módosul. | (3)   Az egészségügyi figyelmezetésnek meg kell felelnie a 10. cikk (4) bekezdésében szereplő követelményeknek. A figyelmeztetésnek a csomagolási egység és bármely gyűjtőcsomag megfelelő felületén legalább a felület 30 %-át kell kitöltenie. Ez az arány a két hivatalos nyelvet alkalmazó országokban 32 %-ra, a
  kettőnél több
  hivatalos nyelvvel rendelkezőknél pedig 35 %-ra módosul. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Dohányzási célú gyógynövénytermékek

Dohányzási célú gyógynövénytermékek

(1)   A dohányzási célú gyógynövény-termékek valamennyi csomagolási egységén és bármely gyűjtőcsomagján fel kell tüntetni az alábbi egészségügyi figyelmezetést:

(1)   A dohányzási célú gyógynövénytermékek valamennyi csomagolási egységén és bármely gyűjtőcsomagján fel kell tüntetni az alábbi egészségügyi figyelmezetést:

Ez a termék károsíthatja az Ön egészségét.

Ez a termék károsíthatja az Ön egészségét.

(2)   Az általános figyelmeztetést a csomagolási egység és bármely gyűjtőcsomag első és hátsó külső felületére kell nyomtatni.

(2)   Az általános figyelmeztetést a csomagolási egység és bármely gyűjtőcsomag elülső és hátsó külső felületére kell nyomtatni.

(3)   Az egészségügyi figyelmezetésnek meg kell felelnie a 10. cikk (4) bekezdésében szereplő követelményeknek. A figyelmeztetésnek csomagolási egység és bármely gyűjtőcsomag megfelelő felületén legalább a felület 30 %-át kell kitöltenie. Ez az arány a két hivatalos nyelvet alkalmazó országokban 32 %-ra, a
  három
  hivatalos nyelvvel rendelkezőknél pedig 35 %-ra módosul.

(3)   Az egészségügyi figyelmezetésnek meg kell felelnie a 10. cikk (4) bekezdésében szereplő követelményeknek. A figyelmeztetésnek a csomagolási egység és bármely gyűjtőcsomag megfelelő felületén legalább a felület 30 %-át kell kitöltenie. Ez az arány a két hivatalos nyelvet alkalmazó országokban 32 %-ra, a
  kettőnél több
  hivatalos nyelvvel rendelkezőknél pedig 35 %-ra módosul.

Módosítás 73

Irányelvre irányuló javaslat

19 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 19a. cikk |
| | Dohánytermék-utánzatok |
| | A kiskorúak számára vonzó és következésképpen a dohánytermékek fogyasztása előtt esetlegesen utat nyitó dohánytermék-utánzatokat be kell tiltani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

19a. cikk

Dohánytermék-utánzatok

A kiskorúak számára vonzó és következésképpen a dohánytermékek fogyasztása előtt esetlegesen utat nyitó dohánytermék-utánzatokat be kell tiltani.

Módosítás 74

Irányelvre irányuló javaslat

20 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A tagállamok megállapítják az ennek az irányelvnek megfelelően elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciók szabályait, és meghoznak minden szükséges intézkedést, hogy biztosítsák ezek érvényesítését. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. | (3)   A tagállamok megállapítják az ennek az irányelvnek megfelelően elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciók szabályait, és meghoznak minden szükséges intézkedést, hogy biztosítsák ezek érvényesítését. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.
  A szándékos jogsértés esetén alkalmazandó pénzügyi szankcióknak ellensúlyozniuk kell a jogsértéssel elérni kívánt gazdasági előnyt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   A tagállamok megállapítják az ennek az irányelvnek megfelelően elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciók szabályait, és meghoznak minden szükséges intézkedést, hogy biztosítsák ezek érvényesítését. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

(3)   A tagállamok megállapítják az ennek az irányelvnek megfelelően elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciók szabályait, és meghoznak minden szükséges intézkedést, hogy biztosítsák ezek érvényesítését. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.
  A szándékos jogsértés esetén alkalmazandó pénzügyi szankcióknak ellensúlyozniuk kell a jogsértéssel elérni kívánt gazdasági előnyt.

Módosítás 75

Irányelvre irányuló javaslat

22 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Ez a cikk a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit határozza meg. | (1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit ez a cikk határozza meg. |
| (2)   A Bizottság felhatalmazást kap a 3. cikk (2) bekezdésében, a 3. cikk (3) bekezdésében, a 4. cikk (3) bekezdésében, a 4. cikk (4) bekezdésében, a 6. cikk
  (3) bekezdésében, a 6. cikk (9) bekezdésében, a 6. cikk (10) bekezdésében
  , a 8. cikk (4) bekezdésében, a 9. cikk (3) bekezdésében, a 10. cikk (5) bekezdésében, a 11. cikk (3) bekezdésében, a 13. cikk (3) bekezdésében,
  a 13. cikk (4) bekezdésében,
  a 14. cikk (9) bekezdésében
  , a 18. cikk (2) bekezdésében és a 18. cikk (5) bekezdésében
  említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. Ez a felhatalmazás az [Office of Publications: please insert the date of the entry into force of this Directive]-t követő

  határozatlan időtartamra szól
  . | (2)   A Bizottság a [Kiadóhivatal: Kérjük, illessze be az irányelv hatálybalépésének dátumát]-t követő

  ötéves időtartamra szóló
  felhatalmazást kap a 3. cikk (2) bekezdésében, a 3. cikk (3) bekezdésében, a 4. cikk (3) bekezdésében, a 4. cikk (4) bekezdésében, a 6. cikk
  (10a) bekezdésében
  , a 8. cikk (4) bekezdésében, a 9. cikk (3) bekezdésében, a 10. cikk (5) bekezdésében, a 11. cikk (3) bekezdésében, a 13. cikk (4) bekezdésében
  és
  a 14. cikk (9) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. |
| (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács a 3. cikk (2) bekezdésében, a 3. cikk (3) bekezdésében, a 4. cikk (3) bekezdésében, a 4. cikk (4) bekezdésében, a 6. cikk
  (3) bekezdésében, a 6. cikk (9) bekezdésében, a 6. cikk (10) bekezdésében
  , a 8. cikk (4) bekezdésében, a 9. cikk (3) bekezdésében, a 10. cikk (5) bekezdésében, a 11. cikk (3) bekezdésében,
  a 13. cikk (3) bekezdésében,
  a 13. cikk (4) bekezdésében, a 14. cikk (9) bekezdésében
  , a 18. cikk (2) bekezdésében és a 18. cikk (5) bekezdésében
  említett felhatalmazást bármikor visszavonhatja. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló aktusok érvényességét. | (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 3. cikk (2) bekezdésében, a 3. cikk (3) bekezdésében, a 4. cikk (3) bekezdésében, a 4. cikk (4) bekezdésében, a 6. cikk
  (10a) bekezdésében
  , a 8. cikk (4) bekezdésében, a 9. cikk (3) bekezdésében, a 10. cikk (5) bekezdésében, a 11. cikk (3) bekezdésében, a 13. cikk (4) bekezdésében
  és
  a 14. cikk (9) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló aktusok érvényességét. |
| (4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot. | (4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot. |
| (5)   A 3. cikk (2) bekezdése, a 3. cikk (3) bekezdése, a 4. cikk (3) bekezdése, a 4. cikk (4) bekezdése, a 6. cikk
  (3) bekezdése, a 6. cikk (9) bekezdése, a 6. cikk (10) bekezdése
  , a 8. cikk (4) bekezdése, a 9. cikk (3) bekezdése, a 10. cikk (5) bekezdése, a 11. cikk (3) bekezdése,
  a 13. cikk (3) bekezdése,
  a 13. cikk (4) bekezdése, a 14. cikk (9) bekezdése
  , a 18. cikk (2) bekezdése és a 18. cikk (5)
  bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik. | (5)   A 3. cikk (2) bekezdése, a 3. cikk (3) bekezdése, a 4. cikk (3) bekezdése, a 4. cikk (4) bekezdése, a 6. cikk
  (10a) bekezdése
  , a 8. cikk (4) bekezdése, a 9. cikk (3) bekezdése, a 10. cikk (5) bekezdése, a 11. cikk (3) bekezdése, a 13. cikk (4) bekezdése
  és
  a 14. cikk (9) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Ez a cikk a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit határozza meg.

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottság felhatalmazást kap a 3. cikk (2) bekezdésében, a 3. cikk (3) bekezdésében, a 4. cikk (3) bekezdésében, a 4. cikk (4) bekezdésében, a 6. cikk
  (3) bekezdésében, a 6. cikk (9) bekezdésében, a 6. cikk (10) bekezdésében
  , a 8. cikk (4) bekezdésében, a 9. cikk (3) bekezdésében, a 10. cikk (5) bekezdésében, a 11. cikk (3) bekezdésében, a 13. cikk (3) bekezdésében,
  a 13. cikk (4) bekezdésében,
  a 14. cikk (9) bekezdésében
  , a 18. cikk (2) bekezdésében és a 18. cikk (5) bekezdésében
  említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. Ez a felhatalmazás az [Office of Publications: please insert the date of the entry into force of this Directive]-t követő

  határozatlan időtartamra szól
  .

(2)   A Bizottság a [Kiadóhivatal: Kérjük, illessze be az irányelv hatálybalépésének dátumát]-t követő

  ötéves időtartamra szóló
  felhatalmazást kap a 3. cikk (2) bekezdésében, a 3. cikk (3) bekezdésében, a 4. cikk (3) bekezdésében, a 4. cikk (4) bekezdésében, a 6. cikk
  (10a) bekezdésében
  , a 8. cikk (4) bekezdésében, a 9. cikk (3) bekezdésében, a 10. cikk (5) bekezdésében, a 11. cikk (3) bekezdésében, a 13. cikk (4) bekezdésében
  és
  a 14. cikk (9) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács a 3. cikk (2) bekezdésében, a 3. cikk (3) bekezdésében, a 4. cikk (3) bekezdésében, a 4. cikk (4) bekezdésében, a 6. cikk
  (3) bekezdésében, a 6. cikk (9) bekezdésében, a 6. cikk (10) bekezdésében
  , a 8. cikk (4) bekezdésében, a 9. cikk (3) bekezdésében, a 10. cikk (5) bekezdésében, a 11. cikk (3) bekezdésében,
  a 13. cikk (3) bekezdésében,
  a 13. cikk (4) bekezdésében, a 14. cikk (9) bekezdésében
  , a 18. cikk (2) bekezdésében és a 18. cikk (5) bekezdésében
  említett felhatalmazást bármikor visszavonhatja. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló aktusok érvényességét.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 3. cikk (2) bekezdésében, a 3. cikk (3) bekezdésében, a 4. cikk (3) bekezdésében, a 4. cikk (4) bekezdésében, a 6. cikk
  (10a) bekezdésében
  , a 8. cikk (4) bekezdésében, a 9. cikk (3) bekezdésében, a 10. cikk (5) bekezdésében, a 11. cikk (3) bekezdésében, a 13. cikk (4) bekezdésében
  és
  a 14. cikk (9) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A 3. cikk (2) bekezdése, a 3. cikk (3) bekezdése, a 4. cikk (3) bekezdése, a 4. cikk (4) bekezdése, a 6. cikk
  (3) bekezdése, a 6. cikk (9) bekezdése, a 6. cikk (10) bekezdése
  , a 8. cikk (4) bekezdése, a 9. cikk (3) bekezdése, a 10. cikk (5) bekezdése, a 11. cikk (3) bekezdése,
  a 13. cikk (3) bekezdése,
  a 13. cikk (4) bekezdése, a 14. cikk (9) bekezdése
  , a 18. cikk (2) bekezdése és a 18. cikk (5)
  bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

(5)   A 3. cikk (2) bekezdése, a 3. cikk (3) bekezdése, a 4. cikk (3) bekezdése, a 4. cikk (4) bekezdése, a 6. cikk
  (10a) bekezdése
  , a 8. cikk (4) bekezdése, a 9. cikk (3) bekezdése, a 10. cikk (5) bekezdése, a 11. cikk (3) bekezdése, a 13. cikk (4) bekezdése
  és
  a 14. cikk (9) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

Módosítás 76

Irányelvre irányuló javaslat

23 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 25. cikk (1) bekezdésében megállapított időpont után legkésőbb
  öt
  évvel a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának ezen irányelv alkalmazásáról. | A 25. cikk (1) bekezdésében megállapított időpont után legkésőbb
  három
  évvel a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának ezen irányelv alkalmazásáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A 25. cikk (1) bekezdésében megállapított időpont után legkésőbb
  öt
  évvel a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának ezen irányelv alkalmazásáról.

A 25. cikk (1) bekezdésében megállapított időpont után legkésőbb
  három
  évvel a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának ezen irányelv alkalmazásáról.

Módosítás 77

Irányelvre irányuló javaslat

23 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | a függőség veszélyével fenyegető összetevők függőséget okozó hatásának értékelése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ca)

a függőség veszélyével fenyegető összetevők függőséget okozó hatásának értékelése;

Módosítás 78

Irányelvre irányuló javaslat

23 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – c b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | cb) | szabványos vizsgálati módszerek kidolgozása a cigarettafüstben a kátrányon, a nikotinon és a szén-monoxidon kívüli egyéb összetevők mérésére; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

cb)

szabványos vizsgálati módszerek kidolgozása a cigarettafüstben a kátrányon, a nikotinon és a szén-monoxidon kívüli egyéb összetevők mérésére;

Módosítás 79

Irányelvre irányuló javaslat

23 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – c c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | cc) | a gyártóktól az összetevőkre vonatkozóan megkövetelt toxikológiai adatokra és azok vizsgálatára szóló módszer annak érdekében, hogy a közegészségügyi hatóságok mérlegelhessék azok felhasználását; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

cc)

a gyártóktól az összetevőkre vonatkozóan megkövetelt toxikológiai adatokra és azok vizsgálatára szóló módszer annak érdekében, hogy a közegészségügyi hatóságok mérlegelhessék azok felhasználását;

Módosítás 80

Irányelvre irányuló javaslat

23 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – c d pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | cd) | a cigarettán kívüli egyéb dohánytermékekre vonatkozó szabványok kialakítása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

cd)

a cigarettán kívüli egyéb dohánytermékekre vonatkozó szabványok kialakítása.

Módosítás 81

Irányelvre irányuló javaslat

23 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A tagállamok kétévenként jelentést tesznek a Bizottságnak a dohányzás megelőzéséről és a dohányzás elleni tevékenység javítására irányuló kezdeményezésekről szóló, 2002. december 2-i 2003/54/EK tanácsi ajánlás szerint megtett intézkedések alkalmazásáról, különös tekintettel a nemzeti jogszabályokban meghatározott korhatárokra, illetve a korhatárnak a „füstmentes generációra” irányuló cél megvalósítása érdekében történő emelésére vonatkozó terveikre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)
     
  A tagállamok kétévenként jelentést tesznek a Bizottságnak a dohányzás megelőzéséről és a dohányzás elleni tevékenység javítására irányuló kezdeményezésekről szóló, 2002. december 2-i 2003/54/EK tanácsi ajánlás szerint megtett intézkedések alkalmazásáról, különös tekintettel a nemzeti jogszabályokban meghatározott korhatárokra, illetve a korhatárnak a „füstmentes generációra” irányuló cél megvalósítása érdekében történő emelésére vonatkozó terveikre.

Módosítás 82

Irányelvre irányuló javaslat

24 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok nem tilthatják meg, illetve nem korlátozhatják az olyan dohány- és kapcsolódó termékek importját, értékesítését és fogyasztását, amelyek megfelelnek ezen irányelv előírásainak. | (1)   A tagállamok
  a (2) és (3) bekezdésre figyelemmel
  nem tilthatják meg, illetve nem korlátozhatják az olyan dohány- és kapcsolódó termékek importját, értékesítését és fogyasztását, amelyek megfelelnek ezen irányelv előírásainak. |
| (2)   Ugyanakkor a tagállamok az irányelv hatálya alá tartozó területeken szigorúbb nemzeti rendelkezéseket tarthatnak

  valamennyi termékekre vonatkozóan
  ,
  a népegészség védelmével kapcsolatos kényszerítő szükségletek miatt
  .
  A tagállamok bevezethetnek szigorúbb rendelkezéseket sajátos helyzetükből fakadó okokból is, feltéve, hogy a rendelkezéseket a közegészség védelmének szükségessége indokolja.
  Az ilyen nemzeti rendelkezésekről a Bizottságot értesíteni kell, bevezetésük és fenntartásuk indokait is megadva. A Bizottság az értesítés beérkezését követő hat hónapon belül jóváhagyja vagy elutasítja a rendelkezéseket, miután – figyelembe véve az ezen irányelv által biztosított egészségvédelem magas szintjét – ellenőrizte, hogy azok indokoltak, szükségesek és arányosak-e a céljukkal, nem minősülnek-e önkényes megkülönböztetésnek vagy a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozásának. Amennyiben ezen időszakon belül a Bizottság nem hoz határozatot, a nemzeti rendelkezéseket jóváhagyottnak kell tekinteni. | (2)   Ugyanakkor a tagállamok az irányelv hatálya alá tartozó területeken szigorúbb nemzeti rendelkezéseket tarthatnak fenn

  vagy vezethetnek be
  ,
  amennyiben e rendelkezések összeegyeztethetőek a Szerződéssel
  .
  Az ilyen nemzeti rendelkezések valamennyi termékre egyformán alkalmazandók, ideértve a más tagállamból vagy egy harmadik országból importált termékeket is.
  Az ilyen nemzeti rendelkezésekről a Bizottságot értesíteni kell, bevezetésük és fenntartásuk indokait is megadva. A Bizottság az értesítés beérkezését követő hat hónapon belül jóváhagyja vagy elutasítja a rendelkezéseket, miután – figyelembe véve az ezen irányelv által biztosított egészségvédelem magas szintjét – ellenőrizte, hogy azok indokoltak, szükségesek és arányosak-e a céljukkal, nem minősülnek-e önkényes megkülönböztetésnek vagy a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozásának. Amennyiben ezen időszakon belül a Bizottság nem hoz határozatot, a nemzeti rendelkezéseket jóváhagyottnak kell tekinteni. |
| (3)   Ezen irányelv nem érinti a tagállamoknak azt a jogát, hogy
  a Szerződés szerint
  szigorúbb nemzeti rendelkezéseket vezessenek be vagy tartsanak fenn az ezen irányelv által nem szabályozott kérdésekben.
  Az ilyen nemzeti rendelkezéseknek a közérdekkel kapcsolatos kényszerítő indokkal igazolhatónak, szükségesnek és a céljukkal arányosak kell lenniük.
  Nem lehetnek önkényes megkülönböztetés vagy a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozásának eszközei, és nem veszélyeztethetik ennek az irányelvnek a teljes körű alkalmazását. | (3)   Ezen irányelv nem érinti a tagállamoknak azt a jogát, hogy szigorúbb nemzeti rendelkezéseket vezessenek be vagy tartsanak fenn az ezen irányelv által nem szabályozott kérdésekben
  , amennyiben azok összeegyeztethetőek a Szerződéssel
  .
  Ezek a rendelkezések valamennyi termékre egyformán alkalmazandók, ideértve a más tagállamból vagy egy harmadik országból importált termékeket is, és
  nem lehetnek önkényes megkülönböztetés vagy a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozásának eszközei, és nem veszélyeztethetik ennek az irányelvnek a teljes körű alkalmazását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A tagállamok nem tilthatják meg, illetve nem korlátozhatják az olyan dohány- és kapcsolódó termékek importját, értékesítését és fogyasztását, amelyek megfelelnek ezen irányelv előírásainak.

(1)   A tagállamok
  a (2) és (3) bekezdésre figyelemmel
  nem tilthatják meg, illetve nem korlátozhatják az olyan dohány- és kapcsolódó termékek importját, értékesítését és fogyasztását, amelyek megfelelnek ezen irányelv előírásainak.

(2)   Ugyanakkor a tagállamok az irányelv hatálya alá tartozó területeken szigorúbb nemzeti rendelkezéseket tarthatnak

  valamennyi termékekre vonatkozóan
  ,
  a népegészség védelmével kapcsolatos kényszerítő szükségletek miatt
  .
  A tagállamok bevezethetnek szigorúbb rendelkezéseket sajátos helyzetükből fakadó okokból is, feltéve, hogy a rendelkezéseket a közegészség védelmének szükségessége indokolja.
  Az ilyen nemzeti rendelkezésekről a Bizottságot értesíteni kell, bevezetésük és fenntartásuk indokait is megadva. A Bizottság az értesítés beérkezését követő hat hónapon belül jóváhagyja vagy elutasítja a rendelkezéseket, miután – figyelembe véve az ezen irányelv által biztosított egészségvédelem magas szintjét – ellenőrizte, hogy azok indokoltak, szükségesek és arányosak-e a céljukkal, nem minősülnek-e önkényes megkülönböztetésnek vagy a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozásának. Amennyiben ezen időszakon belül a Bizottság nem hoz határozatot, a nemzeti rendelkezéseket jóváhagyottnak kell tekinteni.

(2)   Ugyanakkor a tagállamok az irányelv hatálya alá tartozó területeken szigorúbb nemzeti rendelkezéseket tarthatnak fenn

  vagy vezethetnek be
  ,
  amennyiben e rendelkezések összeegyeztethetőek a Szerződéssel
  .
  Az ilyen nemzeti rendelkezések valamennyi termékre egyformán alkalmazandók, ideértve a más tagállamból vagy egy harmadik országból importált termékeket is.
  Az ilyen nemzeti rendelkezésekről a Bizottságot értesíteni kell, bevezetésük és fenntartásuk indokait is megadva. A Bizottság az értesítés beérkezését követő hat hónapon belül jóváhagyja vagy elutasítja a rendelkezéseket, miután – figyelembe véve az ezen irányelv által biztosított egészségvédelem magas szintjét – ellenőrizte, hogy azok indokoltak, szükségesek és arányosak-e a céljukkal, nem minősülnek-e önkényes megkülönböztetésnek vagy a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozásának. Amennyiben ezen időszakon belül a Bizottság nem hoz határozatot, a nemzeti rendelkezéseket jóváhagyottnak kell tekinteni.

(3)   Ezen irányelv nem érinti a tagállamoknak azt a jogát, hogy
  a Szerződés szerint
  szigorúbb nemzeti rendelkezéseket vezessenek be vagy tartsanak fenn az ezen irányelv által nem szabályozott kérdésekben.
  Az ilyen nemzeti rendelkezéseknek a közérdekkel kapcsolatos kényszerítő indokkal igazolhatónak, szükségesnek és a céljukkal arányosak kell lenniük.
  Nem lehetnek önkényes megkülönböztetés vagy a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozásának eszközei, és nem veszélyeztethetik ennek az irányelvnek a teljes körű alkalmazását.

(3)   Ezen irányelv nem érinti a tagállamoknak azt a jogát, hogy szigorúbb nemzeti rendelkezéseket vezessenek be vagy tartsanak fenn az ezen irányelv által nem szabályozott kérdésekben
  , amennyiben azok összeegyeztethetőek a Szerződéssel
  .
  Ezek a rendelkezések valamennyi termékre egyformán alkalmazandók, ideértve a más tagállamból vagy egy harmadik országból importált termékeket is, és
  nem lehetnek önkényes megkülönböztetés vagy a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozásának eszközei, és nem veszélyeztethetik ennek az irányelvnek a teljes körű alkalmazását.

Módosítás 83

Irányelvre irányuló javaslat

25 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb [Office of Publications insert date: 18 months after entry into force]-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára. | (1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb ... (**)-ig
  , illetve a 6. cikk esetében ...

   (***)

  -ig
  megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb [Office of Publications insert date: 18 months after entry into force]-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb ... (**)-ig
  , illetve a 6. cikk esetében ...

   (***)

  -ig
  megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.

Módosítás 84

Irányelvre irányuló javaslat

26 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Átmeneti rendelkezés | Átmeneti rendelkezés |
| A tagállamok engedélyezhetik az alábbi, ennek az irányelvek meg nem felelő termékek forgalomba hozatalát [Publications Office, please insert the exact date: entry into force + 24 months]: | A tagállamok ...
   (****)
  -ig engedélyezhetik az alábbi, ennek az irányelvek meg nem felelő termékek forgalomba hozatalát: |
| a) | dohánytermékek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Átmeneti rendelkezés

Átmeneti rendelkezés

A tagállamok engedélyezhetik az alábbi, ennek az irányelvek meg nem felelő termékek forgalomba hozatalát [Publications Office, please insert the exact date: entry into force + 24 months]:

A tagállamok ...
   (****)
  -ig engedélyezhetik az alábbi, ennek az irányelvek meg nem felelő termékek forgalomba hozatalát:

a)

dohánytermékek;

| a) | dohánytermékek; |
| --- | --- |

a)

dohánytermékek;

| b) | nikotint a 18. cikk (1) bekezdésében meghatározott küszöbérték alatti mennyiségben tartalmazó, nikotintartalmú termékek; |
| --- | --- |

b)

nikotint a 18. cikk (1) bekezdésében meghatározott küszöbérték alatti mennyiségben tartalmazó, nikotintartalmú termékek;

| c) | dohányzási célú gyógynövény-termékek. |
| --- | --- |

c)

dohányzási célú gyógynövény-termékek.

| b) | dohányzási célú gyógynövénytermékek. |
| --- | --- |

b)

dohányzási célú gyógynövénytermékek.

A tagállamok ...

   (*****)

  -ig engedélyezhetik az ennek az irányelvnek meg nem felelő nikotintartalmú termékek forgalomba hozatalát.

Módosítás 85

Irányelvre irányuló javaslat

- I melléklet (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -I. melléklet |
| | Dohánytermékekben való felhasználásra engedélyezett adalékanyagok |
| | Az adalékanyag kémiai neve – funkciója – legnagyobb megengedett szintje |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

-I. melléklet

Dohánytermékekben való felhasználásra engedélyezett adalékanyagok

Az adalékanyag kémiai neve – funkciója – legnagyobb megengedett szintje

Módosítás 86

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Figyelmeztető feliratok listája | Figyelmeztető feliratok listája |
| (a 9. cikkben és a 10. cikk (1) bekezdésében említettek szerint) | (a 9. cikkben és a 10. cikk (1) bekezdésében említettek szerint) |
| (1) | A tüdőrákot tízből kilenc esetben a dohányzás okozza. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Figyelmeztető feliratok listája

Figyelmeztető feliratok listája

(a 9. cikkben és a 10. cikk (1) bekezdésében említettek szerint)

(a 9. cikkben és a 10. cikk (1) bekezdésében említettek szerint)

(1)

A tüdőrákot tízből kilenc esetben a dohányzás okozza.

| (1) | A tüdőrákot tízből kilenc esetben a dohányzás okozza. |
| --- | --- |

(1)

A tüdőrákot tízből kilenc esetben a dohányzás okozza.

| (2) | A dohányzás száj-, garat- és gégerákot okoz. |
| --- | --- |

(2)

A dohányzás száj-, garat- és gégerákot okoz.

| (2) | A dohányzás száj-, garat- és gégerákot okoz. |
| --- | --- |

(2)

A dohányzás száj-, garat- és gégerákot okoz.

| (2a) | A dohányzás húgyhólyagrákot okoz. |
| --- | --- |

(2a)

| (3) | A dohányzás roncsolja tüdejét. |
| --- | --- |

(3)

A dohányzás roncsolja tüdejét.

| (3) | A dohányzás roncsolja tüdejét. |
| --- | --- |

(3)

A dohányzás roncsolja tüdejét.

| (4) | A dohányzás szívinfarktust okoz. |
| --- | --- |

(4)

A dohányzás szívinfarktust okoz.

| (4) | A dohányzás szívinfarktust okoz. |
| --- | --- |

(4)

A dohányzás szívinfarktust okoz.

| (5) | A dohányzás agyvérzést és fogyatékosságot okoz. |
| --- | --- |

(5)

A dohányzás agyvérzést és fogyatékosságot okoz.

| (5) | A dohányzás agyvérzést és fogyatékosságot okoz. |
| --- | --- |

(5)

A dohányzás agyvérzést és fogyatékosságot okoz.

| (6) | A dohányzás következtében elzáródnak az artériák. |
| --- | --- |

(6)

A dohányzás következtében elzáródnak az artériák.

| (6) | A dohányzás következtében elzáródnak az artériák. |
| --- | --- |

(6)

A dohányzás következtében elzáródnak az artériák.

| (7) | A dohányzás növeli a vakság kockázatát. |
| --- | --- |

(7)

A dohányzás növeli a vakság kockázatát.

| (7) | A dohányzás növeli a vakság kockázatát. |
| --- | --- |

(7)

A dohányzás növeli a vakság kockázatát.

| (8) | A dohányzás roncsolja a fogakat és a fogínyt. |
| --- | --- |

(8)

A dohányzás roncsolja a fogakat és a fogínyt.

| (8) | A dohányzás roncsolja a fogakat és a fogínyt. |
| --- | --- |

(8)

A dohányzás roncsolja a fogakat és a fogínyt.

| (9) | A dohányzás megölheti születendő gyermekét. |
| --- | --- |

(9)

A dohányzás megölheti születendő gyermekét.

| (9) | A dohányzás megölheti születendő gyermekét. |
| --- | --- |

(9)

A dohányzás megölheti születendő gyermekét.

| (10) | A dohányzással árt gyermekeinek, családjának és barátainak. |
| --- | --- |

(10)

A dohányzással árt gyermekeinek, családjának és barátainak.

| (10) | A dohányzással árt gyermekeinek, családjának és barátainak. |
| --- | --- |

(10)

A dohányzással árt gyermekeinek, családjának és barátainak.

| (11) | A dohányosok gyermekei körében nagyobb a dohányzás valószínűsége. |
| --- | --- |

(11)

A dohányosok gyermekei körében nagyobb a dohányzás valószínűsége.

| (11) | A dohányosok gyermekei körében nagyobb a dohányzás valószínűsége. |
| --- | --- |

(11)

A dohányosok gyermekei körében nagyobb a dohányzás valószínűsége.

| (12) | Szokjon le, hogy tovább élhessen szerettei körében! |
| --- | --- |

(12)

Szokjon le, hogy tovább élhessen szerettei körében!

| (12) | Szokjon le, hogy tovább élhessen szerettei körében! |
| --- | --- |

(12)

Szokjon le, hogy tovább élhessen szerettei körében!

| (13) | A dohányzás csökkenti a termékenységet. |
| --- | --- |

(13)

A dohányzás csökkenti a termékenységet.

| (13) | A dohányzás csökkenti a termékenységet. |
| --- | --- |

(13)

A dohányzás csökkenti a termékenységet.

| (14) | A dohányzás növeli az impotencia kockázatát. |
| --- | --- |

(14)

A dohányzás növeli az impotencia kockázatát.

| (14) | A dohányzás növeli az impotencia kockázatát. |
| --- | --- |

(14)

A dohányzás növeli az impotencia kockázatát.

| (14a) | A dohányzás bölcsőhalált okozhat. |
| --- | --- |

(14a)

| (14b) | A terhesség alatti dohányzás koraszülést okoz. |
| --- | --- |

(14b)

| (14c) | A passzív dohányzás súlyosbíthatja a gyermekeknél az asztmát és az agyhártyagyulladást. |
| --- | --- |

(14c)

---

(1)  Az ügyet az 57. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz újratárgyalásra. (A7-0276/2013).

(2)  

  HL L 353., 2008.12.31., 1. o.

(3)  

  HL L 311., 2001.11.28., 67. o. A legutóbb a 2011/62/EK irányelvvel módosított irányelv (HL L 174., 2011.7.1., 74. o.).

(*)  
  Ezen irányelv hatálybalépésének időpontja után 36 hónappal.

(**)  
  18 hónappal a hatálybalépést követően.

(***)  
  36 hónappal a hatálybalépést követően.

(****)  24 hónappal a hatálybalépést követően.

(*****)  
  36 hónappal a hatálybalépést követően.

---

| 19.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/164 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/164

---

P7_TA(2013)0399

Az EU és Mauritánia közötti halászati lehetőségekről és pénzügyi hozzájárulásról szóló jegyzőkönyv ***

Az Európai Parlament 2013. október 8-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Mauritániai Iszlám Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás kétéves időszakra történő megállapításáról szóló, az említett két fél között létrejött jegyzőkönyv megkötésére vonatkozó tanácsi határozattervezetről (15777/2012 – C7-0419/2012 – 2012/0258(NLE))

(Egyetértés)

(2016/C 181/25)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (15777/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (15777/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Mauritániai Iszlám Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás kétéves időszakra történő megállapításáról szóló jegyzőkönyv tervezetére (15781/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Mauritániai Iszlám Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás kétéves időszakra történő megállapításáról szóló jegyzőkönyv tervezetére (15781/2012),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikke (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0419/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikke (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0419/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására és a Fejlesztési Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0184/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására és a Fejlesztési Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0184/2013),

| 1. | egyetért a jegyzőkönyv megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a jegyzőkönyv megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Mauritániai Iszlám Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Mauritániai Iszlám Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek.

---

2013. október 9.

| 19.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/166 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/166

---

P7_TA(2013)0407

A kedvtelési célú vízi járművek és a motoros vízi sporteszközök ***I

Az Európai Parlament 2013. október 9-i jogalkotási állásfoglalása a kedvtelési célú vízi járművekről és a motoros vízi sporteszközökről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0456 – C7-0212/2011 – 2011/0197(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 181/26)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0456), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0456),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0212/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0212/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. december 8-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. december 8-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. május 31-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. május 31-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0213/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0213/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 43., 2012.2.15., 30. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0197

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. október 9-én került elfogadásra a kedvtelési célú vízi járművekről és a motoros vízi sporteszközökről, valamint a 94/25/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2013/53/EU irányelv.)

---

| 19.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/167 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/167

---

P7_TA(2013)0408

A szakmai képesítések elismerése és a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködés ***I

Az Európai Parlament 2013. október 9-i jogalkotási állásfoglalása a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv és a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről szóló rendelet módosítására irányuló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0883 – C7-0512/2011 – 2011/0435(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 181/27)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0883), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0883),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, valamint 46. cikkére, 53. cikkének (1) bekezdésére, 62. és 114. cikkére, amelynek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7-0512/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, valamint 46. cikkére, 53. cikkének (1) bekezdésére, 62. és 114. cikkére, amelynek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7-0512/2011),

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapról szóló véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapról szóló véleményére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, 46. cikkére, 53. cikkének (1) bekezdésére és 62. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, 46. cikkére, 53. cikkének (1) bekezdésére és 62. cikkére,

| — | tekintettel a francia szenátus által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a francia szenátus által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. április 26-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. április 26-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. június 26-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. június 26-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. és 37. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. és 37. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0038/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0038/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát;

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 191., 2012.6.29., 103. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0435

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. október 9-én került elfogadásra a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv és a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről szóló 1024/2012/EU rendelet (az IMI-rendelet) módosításáról 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2013/55/EU irányelv.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLÁSFOGLALÁSHOZ

A BIZOTTSÁG NYILATKOZATA

Az 57c. cikk (2) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésekor a Bizottság gondoskodik a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő, átlátható és megfelelő továbbításáról, továbbá megfelelő és átlátható konzultációkat folytat le elsősorban az összes tagállam illetékes hatóságainak és szerveinek szakértőivel, szakmai szervezeteivel és oktatási intézményeivel, valamint adott esetben a szociális partnerek szakértőivel.

---

| 19.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/168 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/168

---

P7_TA(2013)0409

Az EU és Örményország közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás ***

Az Európai Parlament 2013. október 9-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és az Örmény Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (05835/2013 – C7-0112/2013 – 2012/0334(NLE))

(Egyetértés)

(2016/C 181/28)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (05835/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (05835/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió és az Örmény Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás tervezetére (16913/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Örmény Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás tervezetére (16913/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikke (2) bekezdése a) pontjának és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0112/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikke (2) bekezdése a) pontjának és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0112/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására és a Külügyi Bizottság véleményére (A7-0290/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására és a Külügyi Bizottság véleményére (A7-0290/2013),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és az Örmény Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és az Örmény Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

| 19.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/169 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/169

---

P7_TA(2013)0410

Az EU és Örményország közötti megállapodás az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról ***

Az Európai Parlament 2013. október 9-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és az Örmény Köztársaság közötti, az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (05859/2013 – C7-0113/2013 – 2012/0332(NLE))

(Egyetértés)

(2016/C 181/29)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (05859/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (05859/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió és az Örmény Köztársaság közötti, az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodás tervezetére (05860/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Örmény Köztársaság közötti, az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodás tervezetére (05860/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 79. cikke (3) bekezdésének és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0113/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 79. cikke (3) bekezdésének és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0113/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására és a Külügyi Bizottság véleményére (A7-0289/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására és a Külügyi Bizottság véleményére (A7-0289/2013),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és az Örmény Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és az Örmény Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

| 19.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/170 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/170

---

P7_TA(2013)0413

Az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálata ***I

Az Európai Parlament 2013. október 9-én elfogadott módosításai az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló 2011/92/EU irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvhez (COM(2012)0628 – C7-0367/2012 – 2012/0297(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 181/30)

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | A 2011/92/EU irányelv meghatározott, a környezeti tárgyú vizsgálatnak alávetendő projektek típusára, a projektgazdák fő kötelezettségeire, a vizsgálat tartalmára, valamint a hatáskörrel rendelkező hatóságok és a nyilvánosság részvételére vonatkozó minimumkövetelmények bevezetésével összehangolta a projektekre vonatkozóan elvégzett környezeti tárgyú vizsgálatok alapelveit, és ezáltal hozzájárul a környezet és az emberi egészség magas fokú védelméhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

A 2011/92/EU irányelv meghatározott, a környezeti tárgyú vizsgálatnak alávetendő projektek típusára, a projektgazdák fő kötelezettségeire, a vizsgálat tartalmára, valamint a hatáskörrel rendelkező hatóságok és a nyilvánosság részvételére vonatkozó minimumkövetelmények bevezetésével összehangolta a projektekre vonatkozóan elvégzett környezeti tárgyú vizsgálatok alapelveit, és ezáltal hozzájárul a környezet és az emberi egészség magas fokú védelméhez.

| (1) | A 2011/92/EU irányelv meghatározott, a környezeti tárgyú vizsgálatnak alávetendő projektek típusára, a projektgazdák fő kötelezettségeire, a vizsgálat tartalmára, valamint a hatáskörrel rendelkező hatóságok és a nyilvánosság részvételére vonatkozó minimumkövetelmények bevezetésével összehangolta a projektekre vonatkozóan elvégzett környezeti tárgyú vizsgálatok alapelveit, és ezáltal hozzájárul a környezet és az emberi egészség magas fokú védelméhez.
  A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a környezet és az emberi egészség védelme érdekében szigorúbb szabályokat is meghatározhassanak. |
| --- | --- |

(1)

A 2011/92/EU irányelv meghatározott, a környezeti tárgyú vizsgálatnak alávetendő projektek típusára, a projektgazdák fő kötelezettségeire, a vizsgálat tartalmára, valamint a hatáskörrel rendelkező hatóságok és a nyilvánosság részvételére vonatkozó minimumkövetelmények bevezetésével összehangolta a projektekre vonatkozóan elvégzett környezeti tárgyú vizsgálatok alapelveit, és ezáltal hozzájárul a környezet és az emberi egészség magas fokú védelméhez.
  A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a környezet és az emberi egészség védelme érdekében szigorúbb szabályokat is meghatározhassanak.

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | A környezeti tárgyú vizsgálatokra irányuló eljárások minőségének javítása, az eljárás különböző lépéseinek egyszerűbbé tétele, valamint a más uniós jogi aktusok és szakpolitikák, illetőleg a tagállamok által nemzeti hatáskörben kialakított stratégiák és politikák viszonylatában fennálló koherencia és szinergiák növelése érdekében a 2011/92/EU irányelvet módosítani kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

A környezeti tárgyú vizsgálatokra irányuló eljárások minőségének javítása, az eljárás különböző lépéseinek egyszerűbbé tétele, valamint a más uniós jogi aktusok és szakpolitikák, illetőleg a tagállamok által nemzeti hatáskörben kialakított stratégiák és politikák viszonylatában fennálló koherencia és szinergiák növelése érdekében a 2011/92/EU irányelvet módosítani kell.

| (3) | A környezeti tárgyú vizsgálatokra irányuló eljárások minőségének javítása, az eljárás különböző lépéseinek egyszerűbbé tétele,
  az eljárásnak az intelligens szabályozás elveivel való összehangolása,
  valamint a más uniós jogi aktusok és szakpolitikák, illetőleg a tagállamok által nemzeti hatáskörben kialakított stratégiák és politikák viszonylatában fennálló koherencia és szinergiák növelése érdekében a 2011/92/EU irányelvet módosítani kell.
  Az irányelv módosításának végső célja, hogy a tagállamok szintjén jobb legyen a végrehajtás. A közigazgatási eljárások sok esetben túl bonyolulttá és hosszadalmassá váltak, ami késedelmet okoz és újabb környezetvédelmi kockázatokat teremt. E tekintetben ezen irányelv egyik célkitűzése az eljárások egyszerűsítése és harmonizálása. Figyelembe kell venni az egyablakos ügyintézés kialakításának lehetőségét, hogy amennyiben több környezeti hatásvizsgálatra van szükség – például határokon átnyúló projektek esetében – lehetőség legyen összehangolt értékelések készítésére és egyesített eljárások lefolytatására, valamint kötelező vizsgálatok esetében konkrétabb kritériumok meghatározására. |
| --- | --- |

(3)

A környezeti tárgyú vizsgálatokra irányuló eljárások minőségének javítása, az eljárás különböző lépéseinek egyszerűbbé tétele,
  az eljárásnak az intelligens szabályozás elveivel való összehangolása,
  valamint a más uniós jogi aktusok és szakpolitikák, illetőleg a tagállamok által nemzeti hatáskörben kialakított stratégiák és politikák viszonylatában fennálló koherencia és szinergiák növelése érdekében a 2011/92/EU irányelvet módosítani kell.
  Az irányelv módosításának végső célja, hogy a tagállamok szintjén jobb legyen a végrehajtás. A közigazgatási eljárások sok esetben túl bonyolulttá és hosszadalmassá váltak, ami késedelmet okoz és újabb környezetvédelmi kockázatokat teremt. E tekintetben ezen irányelv egyik célkitűzése az eljárások egyszerűsítése és harmonizálása. Figyelembe kell venni az egyablakos ügyintézés kialakításának lehetőségét, hogy amennyiben több környezeti hatásvizsgálatra van szükség – például határokon átnyúló projektek esetében – lehetőség legyen összehangolt értékelések készítésére és egyesített eljárások lefolytatására, valamint kötelező vizsgálatok esetében konkrétabb kritériumok meghatározására.

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat

3 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a) | Az Unió egész területén a harmonizált alkalmazás és az egységes környezetvédelem biztosítása érdekében a Bizottságnak a Szerződések őreként biztosítania kell a 2011/92/EU irányelv által előírt, többek között a nyilvános konzultációra és a nyilvánosság részvételére vonatkozó rendelkezéseknek való minőségi és eljárási megfelelést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)

Az Unió egész területén a harmonizált alkalmazás és az egységes környezetvédelem biztosítása érdekében a Bizottságnak a Szerződések őreként biztosítania kell a 2011/92/EU irányelv által előírt, többek között a nyilvános konzultációra és a nyilvánosság részvételére vonatkozó rendelkezéseknek való minőségi és eljárási megfelelést.

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat

3 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3b) | Azon projektek esetében, amelyek határokon átnyúló hatással lehetnek a környezetre, az érintett tagállamoknak közös és paritásos alapon működő kapcsolattartó pontot kell létrehozniuk, amely az összes eljárási szakasszal foglalkozik. A projekt végleges engedélyezéséhez valamennyi érintett tagállam hozzájárulására szükség van. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3b)

Azon projektek esetében, amelyek határokon átnyúló hatással lehetnek a környezetre, az érintett tagállamoknak közös és paritásos alapon működő kapcsolattartó pontot kell létrehozniuk, amely az összes eljárási szakasszal foglalkozik. A projekt végleges engedélyezéséhez valamennyi érintett tagállam hozzájárulására szükség van.

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat

3 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3c) | A 2011/92/EU irányelvet oly módon kell felülvizsgálni, hogy az biztosítsa a környezetvédelem javulását, az erőforrás-hatékonyság előmozdítását és a fenntartható növekedés európai támogatását. E célból az irányelvben megállapított eljárásokat egyszerűsíteni és harmonizálni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3c)

A 2011/92/EU irányelvet oly módon kell felülvizsgálni, hogy az biztosítsa a környezetvédelem javulását, az erőforrás-hatékonyság előmozdítását és a fenntartható növekedés európai támogatását. E célból az irányelvben megállapított eljárásokat egyszerűsíteni és harmonizálni kell.

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | Az elmúlt évtizedben megnőtt a környezeti kérdések, köztük az erőforrás-hatékonyság, a biológiai sokféleség, az éghajlatváltozás és a katasztrófakockázatok súlya a szakpolitikai döntéshozatalban, ezért ezeknek a kérdésköröknek – különösen az infrastruktúra-fejlesztési projektek vonatkozásában –
  kritikus
  helyet kell elfoglalniuk
  az
  értékelési és a döntéshozatali folyamatokon belül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

Az elmúlt évtizedben megnőtt a környezeti kérdések, köztük az erőforrás-hatékonyság, a biológiai sokféleség, az éghajlatváltozás és a katasztrófakockázatok súlya a szakpolitikai döntéshozatalban, ezért ezeknek a kérdésköröknek – különösen az infrastruktúra-fejlesztési projektek vonatkozásában –
  kritikus
  helyet kell elfoglalniuk
  az
  értékelési és a döntéshozatali folyamatokon belül.

| (4) | Az elmúlt évtizedben megnőtt a környezeti kérdések, köztük az erőforrás-hatékonyság
  és a fenntarthatóság
  , a biológiai sokféleség
  védelme
  ,
  a földhasználat,
  az éghajlatváltozás és a
  természetes és az emberi tevékenységből fakadó
  katasztrófakockázatok súlya a szakpolitikai döntéshozatalban. Ezért ezeknek a kérdésköröknek – különösen az infrastruktúra-fejlesztési projektek vonatkozásában –
  központi
  helyet kell elfoglalniuk
  a környezetre várhatóan jelentős hatást gyakorló valamennyi köz- és magánprojektre irányuló
  értékelési és a döntéshozatali folyamatokon belül
  , és mivel a Bizottság nem határozott meg iránymutatásokat a történelmi és kulturális örökség megőrzése tekintetében a 2011/92/EU irányelv alkalmazására vonatkozóan, a Bizottságnak javaslatot kell tennie az irányelv jobb végrehajtását célzó szempontok és indikációk – többek között a vizuális hatások – listájára
  . |
| --- | --- |

(4)

Az elmúlt évtizedben megnőtt a környezeti kérdések, köztük az erőforrás-hatékonyság
  és a fenntarthatóság
  , a biológiai sokféleség
  védelme
  ,
  a földhasználat,
  az éghajlatváltozás és a
  természetes és az emberi tevékenységből fakadó
  katasztrófakockázatok súlya a szakpolitikai döntéshozatalban. Ezért ezeknek a kérdésköröknek – különösen az infrastruktúra-fejlesztési projektek vonatkozásában –
  központi
  helyet kell elfoglalniuk
  a környezetre várhatóan jelentős hatást gyakorló valamennyi köz- és magánprojektre irányuló
  értékelési és a döntéshozatali folyamatokon belül
  , és mivel a Bizottság nem határozott meg iránymutatásokat a történelmi és kulturális örökség megőrzése tekintetében a 2011/92/EU irányelv alkalmazására vonatkozóan, a Bizottságnak javaslatot kell tennie az irányelv jobb végrehajtását célzó szempontok és indikációk – többek között a vizuális hatások – listájára
  .

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat

4 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a) | Minden projekt esetében előfordulhat, hogy még a környezetvédelmi kritériumok legjobb figyelembevételének is vannak negatív következményei, ha a bonyolult eljárások, valamint az engedélyezési és hitelesítési határidők az egyes szakaszokban meghosszabbodnak. Ezzel ténylegesen növelhetik a költségeket, továbbá akár még a környezetet is veszélyeztetik annak következtében, hogy a munka nagyon hosszú ideig tart. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)

Minden projekt esetében előfordulhat, hogy még a környezetvédelmi kritériumok legjobb figyelembevételének is vannak negatív következményei, ha a bonyolult eljárások, valamint az engedélyezési és hitelesítési határidők az egyes szakaszokban meghosszabbodnak. Ezzel ténylegesen növelhetik a költségeket, továbbá akár még a környezetet is veszélyeztetik annak következtében, hogy a munka nagyon hosszú ideig tart.

Módosítás 8

Irányelvre irányuló javaslat

4 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4b) | Alapvető fontosságú, hogy az infrastruktúra-fejlesztési projektekkel kapcsolatos környezetvédelmi kérdések ne fedjék el azt a tényt, hogy egy projekt mindenképpen hatással lesz a környezetre. Fontos továbbá, hogy a projekt hasznossága és környezeti hatása közötti viszonyon legyen a hangsúly. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4b)

Alapvető fontosságú, hogy az infrastruktúra-fejlesztési projektekkel kapcsolatos környezetvédelmi kérdések ne fedjék el azt a tényt, hogy egy projekt mindenképpen hatással lesz a környezetre. Fontos továbbá, hogy a projekt hasznossága és környezeti hatása közötti viszonyon legyen a hangsúly.

Módosítás 9

Irányelvre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | „Az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemterve” című közleményében a Bizottság vállalta, hogy a 2011/92/EU irányelv felülvizsgálatában tágabb értelemben vett erőforrás-hatékonysági megfontolásokat is érvényesít. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

„Az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemterve” című közleményében a Bizottság vállalta, hogy a 2011/92/EU irányelv felülvizsgálatában tágabb értelemben vett erőforrás-hatékonysági megfontolásokat is érvényesít.

| (5) | „Az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemterve” című közleményében a Bizottság vállalta, hogy a 2011/92/EU irányelv felülvizsgálatában tágabb erőforráshatékonysági
  és fenntarthatósági
  megfontolásokat is érvényesít. |
| --- | --- |

(5)

„Az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemterve” című közleményében a Bizottság vállalta, hogy a 2011/92/EU irányelv felülvizsgálatában tágabb erőforráshatékonysági
  és fenntarthatósági
  megfontolásokat is érvényesít.

Módosítás 10

Irányelvre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 167. cikkének (4) bekezdése értelmében az Unió által tiszteletben tartandó és támogatandó kulturális sokszínűség szerves részét képező kulturális örökség és táj védelme és támogatása területén hasznos fogalommeghatározásokat és alapelveket tartalmaznak az Európa Tanács vonatkozó egyezményei, különösen pedig az európai építészeti örökség védelméről szóló egyezmény, az európai tájvédelmi egyezmény
  és
  a kulturális örökség társadalmi értékéről szóló keretegyezmény. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 167. cikkének (4) bekezdése értelmében az Unió által tiszteletben tartandó és támogatandó kulturális sokszínűség szerves részét képező kulturális örökség és táj védelme és támogatása területén hasznos fogalommeghatározásokat és alapelveket tartalmaznak az Európa Tanács vonatkozó egyezményei, különösen pedig az európai építészeti örökség védelméről szóló egyezmény, az európai tájvédelmi egyezmény
  és
  a kulturális örökség társadalmi értékéről szóló keretegyezmény.

| (11) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 167. cikkének (4) bekezdése értelmében az Unió által tiszteletben tartandó és támogatandó kulturális sokszínűség szerves részét képező kulturális örökség és táj védelme és támogatása területén hasznos fogalommeghatározásokat és alapelveket tartalmaznak az Európa Tanács vonatkozó egyezményei, különösen pedig az európai építészeti örökség védelméről szóló egyezmény, az európai tájvédelmi egyezmény, a kulturális örökség társadalmi értékéről szóló keretegyezmény
  és az UNESCO által 1976-ban Nairobiban elfogadott, a történelmi területek megőrzésére és mai szerepére vonatkozó nemzetközi ajánlás
  . |
| --- | --- |

(11)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 167. cikkének (4) bekezdése értelmében az Unió által tiszteletben tartandó és támogatandó kulturális sokszínűség szerves részét képező kulturális örökség és táj védelme és támogatása területén hasznos fogalommeghatározásokat és alapelveket tartalmaznak az Európa Tanács vonatkozó egyezményei, különösen pedig az európai építészeti örökség védelméről szóló egyezmény, az európai tájvédelmi egyezmény, a kulturális örökség társadalmi értékéről szóló keretegyezmény
  és az UNESCO által 1976-ban Nairobiban elfogadott, a történelmi területek megőrzésére és mai szerepére vonatkozó nemzetközi ajánlás
  .

Módosítás 11

Irányelvre irányuló javaslat

11 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11a) | A történelmi és kulturális örökség megőrzése, a természeti tájak és a városi területek szempontjából a vizuális hatás a környezeti hatásvizsgálatok egyik alapvető kritériuma; a vizsgálatokat ki kell egészíteni ezzel a tényezővel is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11a)

A történelmi és kulturális örökség megőrzése, a természeti tájak és a városi területek szempontjából a vizuális hatás a környezeti hatásvizsgálatok egyik alapvető kritériuma; a vizsgálatokat ki kell egészíteni ezzel a tényezővel is.

Módosítás 12

Irányelvre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | A Bizottság „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című közleményében meghatározott célkitűzésekkel összhangban,
  az
  intelligens, fenntartható és inkluzív
  növekedés beindítása érdekében
  a 2011/92/EU irányelv alkalmazása során
  – különösen a kis- és középvállalkozások számára – versenyalapú üzleti környezetet
  szükséges biztosítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

A Bizottság „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című közleményében meghatározott célkitűzésekkel összhangban,
  az
  intelligens, fenntartható és inkluzív
  növekedés beindítása érdekében
  a 2011/92/EU irányelv alkalmazása során
  – különösen a kis- és középvállalkozások számára – versenyalapú üzleti környezetet
  szükséges biztosítani.

| (12) | A Bizottság „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című közleményében meghatározott célkitűzésekkel összhangban, a 2011/92/EU irányelv alkalmazása során intelligens, fenntartható és inkluzív
  növekedést
  szükséges biztosítani. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című közleményében meghatározott célkitűzésekkel összhangban, a 2011/92/EU irányelv alkalmazása során intelligens, fenntartható és inkluzív
  növekedést
  szükséges biztosítani.

Módosítás 13

Irányelvre irányuló javaslat

12 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12a) | A nyilvánosság hozzáférésének és az átláthatóságnak a növelése érdekében minden tagállamban olyan elektronikus központi portált kell elérhetővé tenni, amely ezen irányelv végrehajtása tekintetében időszerű környezetvédelmi információkat nyújt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12a)

A nyilvánosság hozzáférésének és az átláthatóságnak a növelése érdekében minden tagállamban olyan elektronikus központi portált kell elérhetővé tenni, amely ezen irányelv végrehajtása tekintetében időszerű környezetvédelmi információkat nyújt.

Módosítás 14

Irányelvre irányuló javaslat

12 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12b) | Az adminisztratív terhek csökkentése, a döntéshozatali folyamat gördülékenyebbé tétele és a projektek költségeinek csökkentése érdekében meg kell tenni a szükséges lépéseket a követendő kritériumok szabványosítása felé, ahogyan azt az európai szabványosításról szóló 2012. október 25-i 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (2)

  előírja, azzal a céllal, hogy támogassák az elérhető legjobb technikák alkalmazását, javuljon a versenyképesség és megelőzzék a jogszabály különböző értelmezéseit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12b)

Az adminisztratív terhek csökkentése, a döntéshozatali folyamat gördülékenyebbé tétele és a projektek költségeinek csökkentése érdekében meg kell tenni a szükséges lépéseket a követendő kritériumok szabványosítása felé, ahogyan azt az európai szabványosításról szóló 2012. október 25-i 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (2)

  előírja, azzal a céllal, hogy támogassák az elérhető legjobb technikák alkalmazását, javuljon a versenyképesség és megelőzzék a jogszabály különböző értelmezéseit.

Módosítás 15

Irányelvre irányuló javaslat

12 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12c) | A további egyszerűsítés és a hatáskörrel rendelkező hatóságok munkájának megkönnyítése céljából a kritériumokra vonatkozóan a különböző gazdasági és ipari ágazatok sajátosságait figyelembe vevő iránymutatásokat kell kidolgozni. Ennek a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv

   (3)

  6. cikke szerinti útmutatásokon kell alapulnia. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12c)

A további egyszerűsítés és a hatáskörrel rendelkező hatóságok munkájának megkönnyítése céljából a kritériumokra vonatkozóan a különböző gazdasági és ipari ágazatok sajátosságait figyelembe vevő iránymutatásokat kell kidolgozni. Ennek a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv

   (3)

  6. cikke szerinti útmutatásokon kell alapulnia.

Módosítás 16

Irányelvre irányuló javaslat

12 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12d) | A történelmi és kulturális örökség lehető legjobb megőrzésének szem előtt tartása és végrehajtása érdekében a Bizottságnak és/vagy a tagállamoknak a követendő kritériumokra vonatkozó iránymutatást kell kidolgozniuk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12d)

A történelmi és kulturális örökség lehető legjobb megőrzésének szem előtt tartása és végrehajtása érdekében a Bizottságnak és/vagy a tagállamoknak a követendő kritériumokra vonatkozó iránymutatást kell kidolgozniuk.

Módosítás 17

Irányelvre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | A tapasztalatok megmutatták, hogy a polgári lakosságot fenyegető veszélyhelyzetekben a 2011/92/EU irányelv rendelkezéseinek tiszteletben tartása káros következményekkel járhat, ezért a tagállamokat fel kell hatalmazni arra, hogy a megfelelő esetekben az irányelv alkalmazásától eltekintsenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

A tapasztalatok megmutatták, hogy a polgári lakosságot fenyegető veszélyhelyzetekben a 2011/92/EU irányelv rendelkezéseinek tiszteletben tartása káros következményekkel járhat, ezért a tagállamokat fel kell hatalmazni arra, hogy a megfelelő esetekben az irányelv alkalmazásától eltekintsenek.

| | |
| --- | --- |

Módosítás 18

Irányelvre irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13a) | A 2011/92/EU irányelv 1. cikkének (4) bekezdése – amely megállapítja, hogy az irányelv nem vonatkozik azokra a projektekre, amelyek részleteit különleges nemzeti jogszabály határozza meg –, korlátozott eljárási garanciákkal rendelkező, nyitott eltérést állapít meg, és lényegében megkerülheti az irányelv végrehajtását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13a)

A 2011/92/EU irányelv 1. cikkének (4) bekezdése – amely megállapítja, hogy az irányelv nem vonatkozik azokra a projektekre, amelyek részleteit különleges nemzeti jogszabály határozza meg –, korlátozott eljárási garanciákkal rendelkező, nyitott eltérést állapít meg, és lényegében megkerülheti az irányelv végrehajtását.

Módosítás 19

Irányelvre irányuló javaslat

13 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13b). | A tapasztalatok megmutatták, hogy pontos szabályokat kell bevezetni a környezeti hatásvizsgálatra kötelezett projekt projektgazdája és a 2011/92/EU irányelv 1. cikke (2) bekezdésének f) pontjában meghatározott, hatáskörrel rendelkező hatóságok között esetleg kialakuló összeférhetetlenség elkerülése érdekében. A hatáskörrel rendelkező hatóságok különösen nem lehetnek egyben projektgazdák, valamint semminemű függőségi, kapcsolati vagy alárendelt viszonyban nem állhatnak a projektgazdával. Ugyanez okból kifolyólag elő kell írni, hogy a 2011/92/EU irányelv értelmében hatáskörrel rendelkező hatóságnak kinevezett hatóság nem töltheti be ezt a feladatkört olyan, környezeti hatásvizsgálatra kötelezett projektek esetében, amelyeknek ő maga a projektgazdája. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13b).

A tapasztalatok megmutatták, hogy pontos szabályokat kell bevezetni a környezeti hatásvizsgálatra kötelezett projekt projektgazdája és a 2011/92/EU irányelv 1. cikke (2) bekezdésének f) pontjában meghatározott, hatáskörrel rendelkező hatóságok között esetleg kialakuló összeférhetetlenség elkerülése érdekében. A hatáskörrel rendelkező hatóságok különösen nem lehetnek egyben projektgazdák, valamint semminemű függőségi, kapcsolati vagy alárendelt viszonyban nem állhatnak a projektgazdával. Ugyanez okból kifolyólag elő kell írni, hogy a 2011/92/EU irányelv értelmében hatáskörrel rendelkező hatóságnak kinevezett hatóság nem töltheti be ezt a feladatkört olyan, környezeti hatásvizsgálatra kötelezett projektek esetében, amelyeknek ő maga a projektgazdája.

Módosítás 20

Irányelvre irányuló javaslat

13 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13c) | A projektek környezeti hatásvizsgálata során figyelembe kell venni az arányosságot. A projekt környezeti hatásvizsgálatához előírt követelményeknek arányosaknak kell lenniük a projekt méretével és szakaszával. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13c)

A projektek környezeti hatásvizsgálata során figyelembe kell venni az arányosságot. A projekt környezeti hatásvizsgálatához előírt követelményeknek arányosaknak kell lenniük a projekt méretével és szakaszával.

Módosítás 21

Irányelvre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | Az előszűrés hatékonyságának biztosítása érdekében annak meghatározása során, hogy valószínűsíthetők-e jelentős környezeti hatások, a tagállamoknak azonosítaniuk kell a figyelembe veendő legfontosabb kritériumokat, és fel kell használniuk mindazokat a többletinformációkat, amelyek az uniós jogi aktusokban előírt más vizsgálatokból esetleg rendelkezésre állnak. Ezzel összefüggésben – különösen azokra az esetekre vonatkozóan, amikor nincs szükség környezeti tárgyú vizsgálatra – helyénvaló meghatározni az előszűrési döntés tartalmát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

Az előszűrés hatékonyságának biztosítása érdekében annak meghatározása során, hogy valószínűsíthetők-e jelentős környezeti hatások, a tagállamoknak azonosítaniuk kell a figyelembe veendő legfontosabb kritériumokat, és fel kell használniuk mindazokat a többletinformációkat, amelyek az uniós jogi aktusokban előírt más vizsgálatokból esetleg rendelkezésre állnak. Ezzel összefüggésben – különösen azokra az esetekre vonatkozóan, amikor nincs szükség környezeti tárgyú vizsgálatra – helyénvaló meghatározni az előszűrési döntés tartalmát.

| (16) | Az előszűrés hatékonyságának
  és átláthatóságának
  biztosítása érdekében annak meghatározása során, hogy valószínűsíthetők-e jelentős környezeti hatások, a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak

  világosan és szigorúan
  azonosítaniuk kell a figyelembe veendő legfontosabb kritériumokat, és fel kell használniuk mindazokat a többletinformációkat, amelyek az uniós jogi aktusokban előírt más vizsgálatokból esetleg rendelkezésre állnak. Ezzel összefüggésben – különösen azokra az esetekre vonatkozóan, amikor nincs szükség környezeti tárgyú vizsgálatra – helyénvaló meghatározni az előszűrési döntés tartalmát. |
| --- | --- |

(16)

Az előszűrés hatékonyságának
  és átláthatóságának
  biztosítása érdekében annak meghatározása során, hogy valószínűsíthetők-e jelentős környezeti hatások, a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak

  világosan és szigorúan
  azonosítaniuk kell a figyelembe veendő legfontosabb kritériumokat, és fel kell használniuk mindazokat a többletinformációkat, amelyek az uniós jogi aktusokban előírt más vizsgálatokból esetleg rendelkezésre állnak. Ezzel összefüggésben – különösen azokra az esetekre vonatkozóan, amikor nincs szükség környezeti tárgyú vizsgálatra – helyénvaló meghatározni az előszűrési döntés tartalmát.

Módosítás 22

Irányelvre irányuló javaslat

16 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16a) | A felesleges erőfeszítések és kiadások elkerülése érdekében a II. melléklet szerinti projektekhez be kell nyújtani egy legfeljebb 30 oldalas szándéknyilatkozatot, amely tartalmazza a projekt jellemzőit és az előszűrés tárgyát képező projekt helyszínére vonatkozó információkat, ami a projekt megvalósíthatóságának első értékelését szolgálja. Az előszűrésnek nyilvánosnak kell lennie, és meg kell felelnie a 3. cikkben foglalt tényezőknek. Ebben be kell mutatni a projekt jelentős közvetlen és közvetett hatásait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16a)

A felesleges erőfeszítések és kiadások elkerülése érdekében a II. melléklet szerinti projektekhez be kell nyújtani egy legfeljebb 30 oldalas szándéknyilatkozatot, amely tartalmazza a projekt jellemzőit és az előszűrés tárgyát képező projekt helyszínére vonatkozó információkat, ami a projekt megvalósíthatóságának első értékelését szolgálja. Az előszűrésnek nyilvánosnak kell lennie, és meg kell felelnie a 3. cikkben foglalt tényezőknek. Ebben be kell mutatni a projekt jelentős közvetlen és közvetett hatásait.

Módosítás 23

Irányelvre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | A hatáskörrel rendelkező
  hatóságokat kötelezni
  kell a környezetvédelmi jelentés formájában benyújtandó környezeti információk tárgyának és részletezettségének
  meghatározására
  („tárgykijelölés”). A vizsgálatok minőségének javítása és a döntéshozatali folyamat egyszerűsítése érdekében fontos uniós szinten meghatározni azokat az információkategóriákat, amelyekre a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak ezt a meghatározást el kell végezniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

A hatáskörrel rendelkező
  hatóságokat kötelezni
  kell a környezetvédelmi jelentés formájában benyújtandó környezeti információk tárgyának és részletezettségének
  meghatározására
  („tárgykijelölés”). A vizsgálatok minőségének javítása és a döntéshozatali folyamat egyszerűsítése érdekében fontos uniós szinten meghatározni azokat az információkategóriákat, amelyekre a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak ezt a meghatározást el kell végezniük.

| (17) | A hatáskörrel rendelkező
  hatóságoknak – amennyiben ezt szükségesnek ítélik meg vagy a projektgazda kérelmezi – véleményt
  kell
  kibocsátaniuk
  a környezetvédelmi jelentés formájában benyújtandó környezeti információk tárgyának és részletezettségének
  meghatározásáról
  („tárgykijelölés”). A vizsgálatok minőségének javítása
  , az eljárások egyszerűsítése
  és a döntéshozatali folyamat egyszerűsítése érdekében fontos uniós szinten meghatározni azokat az információkategóriákat, amelyekre a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak ezt a meghatározást el kell végezniük. |
| --- | --- |

(17)

A hatáskörrel rendelkező
  hatóságoknak – amennyiben ezt szükségesnek ítélik meg vagy a projektgazda kérelmezi – véleményt
  kell
  kibocsátaniuk
  a környezetvédelmi jelentés formájában benyújtandó környezeti információk tárgyának és részletezettségének
  meghatározásáról
  („tárgykijelölés”). A vizsgálatok minőségének javítása
  , az eljárások egyszerűsítése
  és a döntéshozatali folyamat egyszerűsítése érdekében fontos uniós szinten meghatározni azokat az információkategóriákat, amelyekre a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak ezt a meghatározást el kell végezniük.

Módosítás 24

Irányelvre irányuló javaslat

18 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (18) | A
  folyamat minőségének javítása és a környezeti szempontoknak a projektre vonatkozó tervezési munka korai szakaszában történő figyelembevétele érdekében a projektgazda által a projektről benyújtandó környezetvédelmi jelentésnek indokolt tartalmaznia a tervezett projekt ésszerű alternatíváinak értékelését, beleértve annak értékelését is, hogy a projekt megvalósítása nélkül valószínűsíthetően hogyan változna idővel a környezet állapota („alapforgatókönyv”). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18)

A
  folyamat minőségének javítása és a környezeti szempontoknak a projektre vonatkozó tervezési munka korai szakaszában történő figyelembevétele érdekében a projektgazda által a projektről benyújtandó környezetvédelmi jelentésnek indokolt tartalmaznia a tervezett projekt ésszerű alternatíváinak értékelését, beleértve annak értékelését is, hogy a projekt megvalósítása nélkül valószínűsíthetően hogyan változna idővel a környezet állapota („alapforgatókönyv”).

| (18) | Az összehasonlító értékelési
  folyamat minőségének javítása és a környezeti szempontoknak a projektre vonatkozó tervezési munka korai szakaszában történő figyelembevétele érdekében a projektgazda által a projektről benyújtandó környezetvédelmi jelentésnek indokolt tartalmaznia a tervezett projekt ésszerű alternatíváinak értékelését, beleértve annak értékelését is, hogy a projekt megvalósítása nélkül valószínűsíthetően hogyan változna idővel a környezet állapota („alapforgatókönyv”)
  a fenntarthatóbb és a környezetre kevesebb hatással levő választás megtalálása érdekében
  . |
| --- | --- |

(18)

Az összehasonlító értékelési
  folyamat minőségének javítása és a környezeti szempontoknak a projektre vonatkozó tervezési munka korai szakaszában történő figyelembevétele érdekében a projektgazda által a projektről benyújtandó környezetvédelmi jelentésnek indokolt tartalmaznia a tervezett projekt ésszerű alternatíváinak értékelését, beleértve annak értékelését is, hogy a projekt megvalósítása nélkül valószínűsíthetően hogyan változna idővel a környezet állapota („alapforgatókönyv”)
  a fenntarthatóbb és a környezetre kevesebb hatással levő választás megtalálása érdekében
  .

Módosítás 25

Irányelvre irányuló javaslat

19 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (19) | Intézkedéseket kell hozni annak biztosítására, hogy a környezetvédelmi jelentésekben a 2011/92/EU irányelv IV. mellékletének megfelelően megadott adatok és információk teljesek és kellő minőségűek legyenek.
  A vizsgálatok felesleges megismétlésének elkerülése céljából a tagállamoknak figyelembe kell venniük, hogy a környezeti tárgyú vizsgálatok különböző szinteken, illetve különböző eszközökkel végezhetők el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19)

Intézkedéseket kell hozni annak biztosítására, hogy a környezetvédelmi jelentésekben a 2011/92/EU irányelv IV. mellékletének megfelelően megadott adatok és információk teljesek és kellő minőségűek legyenek.
  A vizsgálatok felesleges megismétlésének elkerülése céljából a tagállamoknak figyelembe kell venniük, hogy a környezeti tárgyú vizsgálatok különböző szinteken, illetve különböző eszközökkel végezhetők el.

| (19) | Intézkedéseket kell hozni annak biztosítására, hogy a környezetvédelmi jelentésekben a 2011/92/EU irányelv IV. mellékletének megfelelően megadott adatok és információk teljesek és kellő minőségűek legyenek. |
| --- | --- |

(19)

Intézkedéseket kell hozni annak biztosítására, hogy a környezetvédelmi jelentésekben a 2011/92/EU irányelv IV. mellékletének megfelelően megadott adatok és információk teljesek és kellő minőségűek legyenek.

Módosítás 102

Irányelvre irányuló javaslat

19 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (19a) | Biztosítani kell, hogy a környezetvédelmi jelentéseket elbíráló személyek szakképesítésüknek és tapasztalatuknak köszönhetően szükséges szakismerettel bírjanak a 2011/92/EU irányelvben körülírt feladatok tudományos tárgyilagossággal, valamint a projektgazdától és a hatáskörrel rendelkező hatóságoktól való teljes függetlenség mellett történő elvégzéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19a)

Biztosítani kell, hogy a környezetvédelmi jelentéseket elbíráló személyek szakképesítésüknek és tapasztalatuknak köszönhetően szükséges szakismerettel bírjanak a 2011/92/EU irányelvben körülírt feladatok tudományos tárgyilagossággal, valamint a projektgazdától és a hatáskörrel rendelkező hatóságoktól való teljes függetlenség mellett történő elvégzéséhez.

Módosítás 27

Irányelvre irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (20) | Az átláthatóság és az elszámoltathatóság biztosítása érdekében meg kell követelni, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóság az engedélyt megadó határozatát indokolja, valamint hogy az indokolás tanúskodjék arról, hogy a hatóság figyelembe vette
  a
  lefolytatott konzultációk eredményeit és az összegyűjtött
  információkat
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20)

Az átláthatóság és az elszámoltathatóság biztosítása érdekében meg kell követelni, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóság az engedélyt megadó határozatát indokolja, valamint hogy az indokolás tanúskodjék arról, hogy a hatóság figyelembe vette
  a
  lefolytatott konzultációk eredményeit és az összegyűjtött
  információkat
  .

| (20) | Az átláthatóság és az elszámoltathatóság biztosítása érdekében meg kell követelni, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóság az engedélyt megadó határozatát
  részletesen és teljes körűen
  indokolja, valamint hogy az indokolás tanúskodjék arról, hogy a hatóság figyelembe vette
  az érintett nyilvánossággal
  lefolytatott konzultációk eredményeit és az
  összes
  összegyűjtött
  információt
  .
  Abban az esetben, ha ezt a feltételt nem tartják be megfelelően, jogorvoslati lehetőséget kell biztosítani az érintett nyilvánosság részére. |
| --- | --- |

(20)

Az átláthatóság és az elszámoltathatóság biztosítása érdekében meg kell követelni, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóság az engedélyt megadó határozatát
  részletesen és teljes körűen
  indokolja, valamint hogy az indokolás tanúskodjék arról, hogy a hatóság figyelembe vette
  az érintett nyilvánossággal
  lefolytatott konzultációk eredményeit és az
  összes
  összegyűjtött
  információt
  .
  Abban az esetben, ha ezt a feltételt nem tartják be megfelelően, jogorvoslati lehetőséget kell biztosítani az érintett nyilvánosság részére.

Módosítás 28

Irányelvre irányuló javaslat

21 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (21) | A projektekkel összefüggő
  építési
  és üzemeltetési tevékenységhez társuló jelentős környezeti hatások nyomon követésére vonatkozóan olyan közös minimumkövetelményeket kell meghatározni, amelyek biztosítják, hogy minden tagállamban azonos megközelítés érvényesüljön, valamint hogy a kárenyhítő és a kiegyenlítő intézkedések végrehajtása után egyetlen hatás se lépje túl az előzetesen előre jelzett mértéket. Ez a nyomon követés nem ismételheti és nem lépheti túl a más uniós jogi aktusokban előírt nyomonkövetési tevékenységeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21)

A projektekkel összefüggő
  építési
  és üzemeltetési tevékenységhez társuló jelentős környezeti hatások nyomon követésére vonatkozóan olyan közös minimumkövetelményeket kell meghatározni, amelyek biztosítják, hogy minden tagállamban azonos megközelítés érvényesüljön, valamint hogy a kárenyhítő és a kiegyenlítő intézkedések végrehajtása után egyetlen hatás se lépje túl az előzetesen előre jelzett mértéket. Ez a nyomon követés nem ismételheti és nem lépheti túl a más uniós jogi aktusokban előírt nyomonkövetési tevékenységeket.

| (21) | A projektekkel összefüggő
  kivitelezési
  és üzemeltetési tevékenységhez társuló jelentős környezeti hatások nyomon követésére vonatkozóan olyan közös minimumkövetelményeket kell meghatározni, amelyek biztosítják, hogy minden tagállamban azonos megközelítés érvényesüljön, valamint hogy a kárenyhítő és a kiegyenlítő intézkedések végrehajtása után egyetlen hatás se lépje túl az előzetesen előre jelzett mértéket. Ez a nyomon követés nem ismételheti és nem lépheti túl a más uniós jogi aktusokban előírt nyomonkövetési tevékenységeket.
  Amennyiben a figyelemmel kísérés eredményei előre nem látott negatív hatásokra utalnak, további kárenyhítő és/vagy kiegyenlítő intézkedések formájában megfelelő korrekciós intézkedést kell tenni e hatások orvosolása érdekében. |
| --- | --- |

(21)

A projektekkel összefüggő
  kivitelezési
  és üzemeltetési tevékenységhez társuló jelentős környezeti hatások nyomon követésére vonatkozóan olyan közös minimumkövetelményeket kell meghatározni, amelyek biztosítják, hogy minden tagállamban azonos megközelítés érvényesüljön, valamint hogy a kárenyhítő és a kiegyenlítő intézkedések végrehajtása után egyetlen hatás se lépje túl az előzetesen előre jelzett mértéket. Ez a nyomon követés nem ismételheti és nem lépheti túl a más uniós jogi aktusokban előírt nyomonkövetési tevékenységeket.
  Amennyiben a figyelemmel kísérés eredményei előre nem látott negatív hatásokra utalnak, további kárenyhítő és/vagy kiegyenlítő intézkedések formájában megfelelő korrekciós intézkedést kell tenni e hatások orvosolása érdekében.

Módosítás 29

Irányelvre irányuló javaslat

22 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (22) | A hatékonyabb döntéshozatal ösztönzése és a jogbiztonság növelése érdekében, figyelemmel a tervezett projekt jellegére, összetettségére, helyére és méretére is, meg kell állapítani a projektek környezeti tárgyú vizsgálatának különböző szakaszaiban igénybe vehető időkereteket. Ezeknek az időkereteknek semmilyen körülmények között sem szabad hátrányosan befolyásolniuk a környezetvédelem szintjét, különösen abban az esetben, ha ez a szint más környezetvédelmi tárgyú uniós jogi aktusból fakad, sem a nyilvánosság tényleges részvételét vagy az igazságszolgáltatáshoz való jogot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22)

A hatékonyabb döntéshozatal ösztönzése és a jogbiztonság növelése érdekében, figyelemmel a tervezett projekt jellegére, összetettségére, helyére és méretére is, meg kell állapítani a projektek környezeti tárgyú vizsgálatának különböző szakaszaiban igénybe vehető időkereteket. Ezeknek az időkereteknek semmilyen körülmények között sem szabad hátrányosan befolyásolniuk a környezetvédelem szintjét, különösen abban az esetben, ha ez a szint más környezetvédelmi tárgyú uniós jogi aktusból fakad, sem a nyilvánosság tényleges részvételét vagy az igazságszolgáltatáshoz való jogot.

| (22) | A hatékonyabb döntéshozatal ösztönzése és a jogbiztonság növelése érdekében, figyelemmel a tervezett projekt jellegére, összetettségére, helyére és méretére is, meg kell állapítani a projektek környezeti tárgyú vizsgálatának különböző szakaszaiban igénybe vehető
  , ésszerű és kiszámítható
  időkereteket. Ezeknek az időkereteknek semmilyen körülmények között sem szabad hátrányosan befolyásolniuk a környezetvédelem szintjét, különösen abban az esetben, ha ez a szint más környezetvédelmi tárgyú uniós jogi aktusból fakad, sem a nyilvánosság tényleges részvételét vagy az igazságszolgáltatáshoz való jogot
  , és esetleges határidő-hosszabbítást csak kivételes esetekben lehet engedélyezni
  . |
| --- | --- |

(22)

A hatékonyabb döntéshozatal ösztönzése és a jogbiztonság növelése érdekében, figyelemmel a tervezett projekt jellegére, összetettségére, helyére és méretére is, meg kell állapítani a projektek környezeti tárgyú vizsgálatának különböző szakaszaiban igénybe vehető
  , ésszerű és kiszámítható
  időkereteket. Ezeknek az időkereteknek semmilyen körülmények között sem szabad hátrányosan befolyásolniuk a környezetvédelem szintjét, különösen abban az esetben, ha ez a szint más környezetvédelmi tárgyú uniós jogi aktusból fakad, sem a nyilvánosság tényleges részvételét vagy az igazságszolgáltatáshoz való jogot
  , és esetleges határidő-hosszabbítást csak kivételes esetekben lehet engedélyezni
  .

Módosítás 30

Irányelvre irányuló javaslat

22 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (22a) | Az Unió által ratifikált és az uniós jogba átültetett, a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló ENSZ-EGB-egyezmény (Aarhusi Egyezmény)

   (4)

  egyik célkitűzése annak biztosítása, hogy a nyilvánosságnak joga legyen részt venni a környezeti ügyekkel kapcsolatos döntéshozatalban. Következésképpen továbbra is támogatni kell a nyilvánosság részvételét, többek között mindazon társulások, szervezetek, csoportok és különösen azon nem kormányzati szervezetek részvételét, amelyek a környezet védelméért dolgoznak. Továbbá, az Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (2) és (4) bekezdése előírja a bírósági és egyéb eljárásokhoz való jogot a határozatok, jogi aktusok és mulasztások anyagi vagy eljárási jogszerűségének a kifogásolása céljából a nyilvánosság részvételére vonatkozó rendelkezésekre is figyelemmel. Ezenkívül meg kell erősíteni ezen irányelv egyes elemeit a határokon átnyúló közlekedési projektek terén, kihasználva a közlekedési folyosók fejlesztésére már rendelkezésre álló struktúrákat és a környezetre gyakorolt potenciális hatások megállapítására szolgáló eszközöket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22a)

Az Unió által ratifikált és az uniós jogba átültetett, a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló ENSZ-EGB-egyezmény (Aarhusi Egyezmény)

   (4)

  egyik célkitűzése annak biztosítása, hogy a nyilvánosságnak joga legyen részt venni a környezeti ügyekkel kapcsolatos döntéshozatalban. Következésképpen továbbra is támogatni kell a nyilvánosság részvételét, többek között mindazon társulások, szervezetek, csoportok és különösen azon nem kormányzati szervezetek részvételét, amelyek a környezet védelméért dolgoznak. Továbbá, az Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (2) és (4) bekezdése előírja a bírósági és egyéb eljárásokhoz való jogot a határozatok, jogi aktusok és mulasztások anyagi vagy eljárási jogszerűségének a kifogásolása céljából a nyilvánosság részvételére vonatkozó rendelkezésekre is figyelemmel. Ezenkívül meg kell erősíteni ezen irányelv egyes elemeit a határokon átnyúló közlekedési projektek terén, kihasználva a közlekedési folyosók fejlesztésére már rendelkezésre álló struktúrákat és a környezetre gyakorolt potenciális hatások megállapítására szolgáló eszközöket.

Módosítás 31

Irányelvre irányuló javaslat

23 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (23a) | A 2011/92/EU irányelv I. mellékletében a kőolaj és a földgáz vonatkozásában előírt termelési küszöbértékek nem veszik figyelembe a nem hagyományos szénhidrogének gyakran változó és alacsonyabb termelési szintjének specifikusságát. Ebből következően a környezetre gyakorolt hatásuk ellenére az ilyen szénhidrogénekre vonatkozó projektek esetében nem kell kötelező környezeti hatásvizsgálatot végezni. Az elővigyázatosság elve alapján, és amint azt az Európai Parlament a palagáz és palaolaj kitermelésének környezetre gyakorolt hatásairól szóló 2012. november 21-i állásfoglalásában kérte, célszerű a geológiai jellemzőik alapján meghatározott nem hagyományos szénhidrogéneket (palagáz és palaolaj, tömött kőzetekben lévő földgáz [tight gas], szénrétegben található metán [coal bed methane]) felvenni a 2011/92/EU irányelv I. mellékletébe, függetlenül a kitermelt mennyiségtől, oly módon, hogy az ilyen szénhidrogénekre vonatkozó projektek esetében rendszeres környezeti hatásvizsgálatot végeznek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23a)

A 2011/92/EU irányelv I. mellékletében a kőolaj és a földgáz vonatkozásában előírt termelési küszöbértékek nem veszik figyelembe a nem hagyományos szénhidrogének gyakran változó és alacsonyabb termelési szintjének specifikusságát. Ebből következően a környezetre gyakorolt hatásuk ellenére az ilyen szénhidrogénekre vonatkozó projektek esetében nem kell kötelező környezeti hatásvizsgálatot végezni. Az elővigyázatosság elve alapján, és amint azt az Európai Parlament a palagáz és palaolaj kitermelésének környezetre gyakorolt hatásairól szóló 2012. november 21-i állásfoglalásában kérte, célszerű a geológiai jellemzőik alapján meghatározott nem hagyományos szénhidrogéneket (palagáz és palaolaj, tömött kőzetekben lévő földgáz [tight gas], szénrétegben található metán [coal bed methane]) felvenni a 2011/92/EU irányelv I. mellékletébe, függetlenül a kitermelt mennyiségtől, oly módon, hogy az ilyen szénhidrogénekre vonatkozó projektek esetében rendszeres környezeti hatásvizsgálatot végeznek.

Módosítás 32

Irányelvre irányuló javaslat

24 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (24a) | A tagállamoknak és más projekttámogatóknak biztosítaniuk kell, hogy a határokon átnyúló projektek értékelését hatékonyan, a felesleges késedelmek elkerülésével végezzék el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(24a)

A tagállamoknak és más projekttámogatóknak biztosítaniuk kell, hogy a határokon átnyúló projektek értékelését hatékonyan, a felesleges késedelmek elkerülésével végezzék el.

Módosítás 33

Irányelvre irányuló javaslat

26 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (26) | Annak érdekében, hogy a kiválasztási kritériumokat és a környezetvédelmi jelentésben megadandó információk körét hozzáigazíthassa a műszaki fejlődéshez és a szakmai gyakorlat fejlődéséhez, a Bizottságot az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke alapján fel kell hatalmazni arra, hogy a 2011/92/EU irányelv IIA., III. és IV. melléklete vonatkozásában jogi aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten is – megfelelő konzultációkat folytasson. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26)

Annak érdekében, hogy a kiválasztási kritériumokat és a környezetvédelmi jelentésben megadandó információk körét hozzáigazíthassa a műszaki fejlődéshez és a szakmai gyakorlat fejlődéséhez, a Bizottságot az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke alapján fel kell hatalmazni arra, hogy a 2011/92/EU irányelv IIA., III. és IV. melléklete vonatkozásában jogi aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten is – megfelelő konzultációkat folytasson.

| (26) | Annak érdekében, hogy a kiválasztási kritériumokat és a környezetvédelmi jelentésben megadandó információk körét hozzáigazíthassa a műszaki fejlődéshez és a szakmai gyakorlat fejlődéséhez, a Bizottságot az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke alapján fel kell hatalmazni arra, hogy a 2011/92/EU irányelv IIA., III. és IV. melléklete vonatkozásában jogi aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten is – megfelelő konzultációkat folytasson.
  A felhatalmazáson alapuló aktusok kidolgozása és szövegének megállapítása során a Bizottságnak biztosítania kell a releváns dokumentumok egyidejűleg, késedelem nélkül és megfelelő módon történő átadását az Európai Parlament és a Tanács részére. |
| --- | --- |

(26)

Annak érdekében, hogy a kiválasztási kritériumokat és a környezetvédelmi jelentésben megadandó információk körét hozzáigazíthassa a műszaki fejlődéshez és a szakmai gyakorlat fejlődéséhez, a Bizottságot az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke alapján fel kell hatalmazni arra, hogy a 2011/92/EU irányelv IIA., III. és IV. melléklete vonatkozásában jogi aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten is – megfelelő konzultációkat folytasson.
  A felhatalmazáson alapuló aktusok kidolgozása és szövegének megállapítása során a Bizottságnak biztosítania kell a releváns dokumentumok egyidejűleg, késedelem nélkül és megfelelő módon történő átadását az Európai Parlament és a Tanács részére.

Módosítás 34

Irányelvre irányuló javaslat

27 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (27) | A felhatalmazáson alapuló aktusok kidolgozása és szövegének megállapítása során a Bizottságnak biztosítania kell a releváns dokumentumok egyidejűleg, késedelem nélkül és megfelelő módon történő átadását az Európai Parlament és a Tanács részére. Mivel ezen irányelv célját: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(27)

A felhatalmazáson alapuló aktusok kidolgozása és szövegének megállapítása során a Bizottságnak biztosítania kell a releváns dokumentumok egyidejűleg, késedelem nélkül és megfelelő módon történő átadását az Európai Parlament és a Tanács részére. Mivel ezen irányelv célját:

törölve

Módosítás 36

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 pont – a a pont (új)

2011/92/EU irányelv

1 cikk – 2 bekezdés – a pont – 2 francia bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | A (2) bekezdés a) pontjának második francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép:










  „— | egyéb beavatkozások a természetes környezetbe és tájba, beleértve az ásványkincsek kutatását és kiaknázását is;” |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

aa)

A (2) bekezdés a) pontjának második francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„—

egyéb beavatkozások a természetes környezetbe és tájba, beleértve az ásványkincsek kutatását és kiaknázását is;”

Módosítás 37

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 pont – a b pont (új)

2011/92/EU irányelv

1 cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ab) | a (2) bekezdés c) pontja helyébe a következő szöveg lép:










  „c) | »engedély«: a hatáskörrel rendelkező hatóság vagy hatóságok olyan döntése, amely feljogosítja a projektgazdát a projekt megkezdésére;” |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ab)

a (2) bekezdés c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„c)

»engedély«: a hatáskörrel rendelkező hatóság vagy hatóságok olyan döntése, amely feljogosítja a projektgazdát a projekt megkezdésére;”

Módosítás 38

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 pont – b pont

2011/92/EU irányelv

1 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | A (2) bekezdés a következő
  fogalommeghatározással
  egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

A (2) bekezdés a következő
  fogalommeghatározással
  egészül ki:

| b) | Az (2) bekezdés a következő
  fogalommeghatározásokkal
  egészül ki: |
| --- | --- |

b)

Az (2) bekezdés a következő
  fogalommeghatározásokkal
  egészül ki:

Módosítás 39

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 pont – b pont

2011/92/EU irányelv

1 cikk – 2 bekezdés – g pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| g) | „környezeti hatásvizsgálat”: a környezetvédelmi
  jelentés elkészítését
  , a konzultációk lefolytatását (az érintett nyilvánossággal és a környezetvédelmi hatóságokkal lefolytatott konzultációkat egyaránt ideértve), a hatáskörrel rendelkező hatóság által
  a
  környezetvédelmi jelentés tartalmának és az engedélyezési eljárás során lefolytatott konzultációk eredményeinek figyelembevételével végrehajtott vizsgálatot, valamint a határozatra vonatkozó információszolgáltatást magában foglaló, az 5–10. cikkel összhangban lévő folyamat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

g)

„környezeti hatásvizsgálat”: a környezetvédelmi
  jelentés elkészítését
  , a konzultációk lefolytatását (az érintett nyilvánossággal és a környezetvédelmi hatóságokkal lefolytatott konzultációkat egyaránt ideértve), a hatáskörrel rendelkező hatóság által
  a
  környezetvédelmi jelentés tartalmának és az engedélyezési eljárás során lefolytatott konzultációk eredményeinek figyelembevételével végrehajtott vizsgálatot, valamint a határozatra vonatkozó információszolgáltatást magában foglaló, az 5–10. cikkel összhangban lévő folyamat.

| g) | „környezeti hatásvizsgálat”: a
  projektgazda által készített
  környezetvédelmi
  jelentést
  , a konzultációk lefolytatását (az érintett nyilvánossággal és a környezetvédelmi hatóságokkal lefolytatott konzultációkat egyaránt ideértve), a hatáskörrel rendelkező hatóság
  és/vagy a 6. cikk (1) bekezdésében említett hatóságok
  által
  az emissziós terhelésre is kiterjedő
  környezetvédelmi jelentés tartalmának és az engedélyezési eljárás során lefolytatott konzultációk eredményeinek figyelembevételével végrehajtott vizsgálatot
  valamint a
  határozatra vonatkozó információszolgáltatást magában foglaló, az 5–10. cikkel összhangban lévő folyamat. |
| --- | --- |

g)

„környezeti hatásvizsgálat”: a
  projektgazda által készített
  környezetvédelmi
  jelentést
  , a konzultációk lefolytatását (az érintett nyilvánossággal és a környezetvédelmi hatóságokkal lefolytatott konzultációkat egyaránt ideértve), a hatáskörrel rendelkező hatóság
  és/vagy a 6. cikk (1) bekezdésében említett hatóságok
  által
  az emissziós terhelésre is kiterjedő
  környezetvédelmi jelentés tartalmának és az engedélyezési eljárás során lefolytatott konzultációk eredményeinek figyelembevételével végrehajtott vizsgálatot
  valamint a
  határozatra vonatkozó információszolgáltatást magában foglaló, az 5–10. cikkel összhangban lévő folyamat.

Módosítás 41

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 pont – b pont

2011/92/EU irányelv

1 cikk – 2 bekezdés – g b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | gb) | „határokon átnyúló szakasz”: azon szakasz, amely biztosítja valamely közös érdekű projekt folytonosságát két tagállam, illetve egy tagállam és egy szomszédos ország határának két oldalán található legközelebbi városi csomópontok között; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

gb)

„határokon átnyúló szakasz”: azon szakasz, amely biztosítja valamely közös érdekű projekt folytonosságát két tagállam, illetve egy tagállam és egy szomszédos ország határának két oldalán található legközelebbi városi csomópontok között;

Módosítás 42

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 pont – b pont

2011/92/EU irányelv

1 cikk – 2 bekezdés – g c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | gc) | „szabvány”: egy elismert szabványügyi testület által ismételt vagy folyamatos alkalmazás céljára elfogadott műszaki előírás, amelynek betartása nem kötelező, és amely a következő kategóriák valamelyikébe tartozik:










  i. | „nemzetközi szabvány”: egy nemzetközi szabványügyi testület által elfogadott szabvány; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

gc)

„szabvány”: egy elismert szabványügyi testület által ismételt vagy folyamatos alkalmazás céljára elfogadott műszaki előírás, amelynek betartása nem kötelező, és amely a következő kategóriák valamelyikébe tartozik:

i.

„nemzetközi szabvány”: egy nemzetközi szabványügyi testület által elfogadott szabvány;

| ii. | „európai szabvány”: valamely európai szabványügyi szervezet által elfogadott szabvány; |
| --- | --- |

ii.

„európai szabvány”: valamely európai szabványügyi szervezet által elfogadott szabvány;

| iii. | „harmonizált szabvány”: a Bizottság felkérésére az uniós harmonizációs jogszabályok alkalmazásának elősegítésére elfogadott európai szabvány; |
| --- | --- |

iii.

„harmonizált szabvány”: a Bizottság felkérésére az uniós harmonizációs jogszabályok alkalmazásának elősegítésére elfogadott európai szabvány;

| iv. | „nemzeti szabvány”: egy nemzeti szabványügyi testület által elfogadott szabvány;” |
| --- | --- |

iv.

„nemzeti szabvány”: egy nemzeti szabványügyi testület által elfogadott szabvány;”

Módosítás 43

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 pont – b pont

2011/92/EU irányelv

1 cikk – 2 bekezdés – g d pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | gd) | „városi történelmi helyszínek”: a természetes és épített környezetet, valamint lakóik mindennapi életét magukban foglaló tágabb egység része. Ezen a régebbi és újabb keletű értékekkel bíró és az egymást követő átalakulások dinamikus folyamatán átmenő tágabb környezeten belül az új városi terek alakuló szakaszukban lévő környezeti jelenségeknek tekinthetők; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

gd)

„városi történelmi helyszínek”: a természetes és épített környezetet, valamint lakóik mindennapi életét magukban foglaló tágabb egység része. Ezen a régebbi és újabb keletű értékekkel bíró és az egymást követő átalakulások dinamikus folyamatán átmenő tágabb környezeten belül az új városi terek alakuló szakaszukban lévő környezeti jelenségeknek tekinthetők;

Módosítás 44

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 pont – b pont

2011/92/EU irányelv

1 cikk – 2 bekezdés – g e pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ge) | „korrekciós intézkedés”: olyan további kárenyhítő és/vagy kompenzációs intézkedések, amelyeket a projektgazda hozhat a projekt végrehajtása során felismert olyan előre nem látható kedvezőtlen hatások vagy a biológiai sokféleség bármilyen nettó csökkenésének orvoslása érdekében, amelyek például a fejlesztési engedéllyel már rendelkező projektek építése vagy működése során esetlegesen jelentkező hatások enyhítésének hiányosságaiból eredhetnek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ge)

„korrekciós intézkedés”: olyan további kárenyhítő és/vagy kompenzációs intézkedések, amelyeket a projektgazda hozhat a projekt végrehajtása során felismert olyan előre nem látható kedvezőtlen hatások vagy a biológiai sokféleség bármilyen nettó csökkenésének orvoslása érdekében, amelyek például a fejlesztési engedéllyel már rendelkező projektek építése vagy működése során esetlegesen jelentkező hatások enyhítésének hiányosságaiból eredhetnek;

Módosítás 45

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 pont – b pont

2011/92/EU irányelv

1 cikk – 2 bekezdés – g f pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | gf) | „vizuális hatásvizsgálat”: a vizuális hatás az épített vagy természetes táj vagy városi környezet megjelenésében pozitív vagy negatív átalakítás (fejlesztés vagy leépítés) következtében bekövetkezett változás. Kiterjed a földrajzi topográfia és bármely más, a természetes kilátást és a táj harmóniáját gátló akadály – például épület vagy fal – nyilvánvaló változásaira. A vizuális hatás vizsgálata nagyrészt olyan minőségi bírálatokkal történik, amelyek a táj emberi értékelésére és a tájjal való interakcióra, valamint arra az értékre vonatkoznak, amelyet az előbbiek az adott helynek kölcsönöznek (genius loci). A vizuális hatás többek között a partvidékekre, a szélerőműparkokra, a történelmi épületekre való hivatkozáskor alapvető fontosságú; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

gf)

„vizuális hatásvizsgálat”: a vizuális hatás az épített vagy természetes táj vagy városi környezet megjelenésében pozitív vagy negatív átalakítás (fejlesztés vagy leépítés) következtében bekövetkezett változás. Kiterjed a földrajzi topográfia és bármely más, a természetes kilátást és a táj harmóniáját gátló akadály – például épület vagy fal – nyilvánvaló változásaira. A vizuális hatás vizsgálata nagyrészt olyan minőségi bírálatokkal történik, amelyek a táj emberi értékelésére és a tájjal való interakcióra, valamint arra az értékre vonatkoznak, amelyet az előbbiek az adott helynek kölcsönöznek (genius loci). A vizuális hatás többek között a partvidékekre, a szélerőműparkokra, a történelmi épületekre való hivatkozáskor alapvető fontosságú;

Módosítás 46

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 pont – b pont

2011/92/EU irányelv

1 cikk – 2 bekezdés – g g pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | gg) | „egyesített eljárás”: az egyesített eljárásban – más vonatkozó uniós jogi aktusok rendelkezéseinek sérelme nélkül – a hatáskörrel rendelkező hatóság egy vagy több hatóság vizsgálatát egyesítő egyetlen környezeti hatásvizsgálatot hajt végre; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

gg)

„egyesített eljárás”: az egyesített eljárásban – más vonatkozó uniós jogi aktusok rendelkezéseinek sérelme nélkül – a hatáskörrel rendelkező hatóság egy vagy több hatóság vizsgálatát egyesítő egyetlen környezeti hatásvizsgálatot hajt végre;

Módosítás 47

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 pont – b pont

2011/92/EU irányelv

1 cikk – 2 bekezdés – g h pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | gh) | „egyszerűsítés”: a nyomtatványok és az adminisztratív eljárások egyszerűsítése, egyesített eljárások vagy koordinációs eszközök kialakítása a számos hatóság által készített értékelések összevonásának érdekében. Az egyszerűsítés közös szempontrendszer kialakítását, a jelentések benyújtásának rövidítését, valamint az objektív és tudományos értékelések megerősítését jelenti. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

gh)

„egyszerűsítés”: a nyomtatványok és az adminisztratív eljárások egyszerűsítése, egyesített eljárások vagy koordinációs eszközök kialakítása a számos hatóság által készített értékelések összevonásának érdekében. Az egyszerűsítés közös szempontrendszer kialakítását, a jelentések benyújtásának rövidítését, valamint az objektív és tudományos értékelések megerősítését jelenti.

Módosítás 48

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 pont – c pont

2011/92/EU irányelv

1 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a (3)
  és (4)
  bekezdés helyébe a következő szöveg lép: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

a (3)
  és (4)
  bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

| c) | a
  (3) bekezdés
  helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

c)

a
  (3) bekezdés
  helyébe a következő szöveg lép:

| | (3)   A tagállamok, ha a nemzeti jog azt előírja, eseti alapon úgy határozhatnak, hogy ezt az irányelvet a kizárólag nemzetvédelmi célokat szolgáló,
  illetve a kizárólag a polgári lakosságot fenyegető veszélyhelyzetekben szükségessé váló
  intézkedéseket végrehajtó projektekre nem alkalmazzák, amennyiben úgy ítélik meg, hogy az irányelv alkalmazása e célok teljesülését károsan befolyásolná. |
| --- | --- |

(3)   A tagállamok, ha a nemzeti jog azt előírja, eseti alapon úgy határozhatnak, hogy ezt az irányelvet a kizárólag nemzetvédelmi célokat szolgáló,
  illetve a kizárólag a polgári lakosságot fenyegető veszélyhelyzetekben szükségessé váló
  intézkedéseket végrehajtó projektekre nem alkalmazzák, amennyiben úgy ítélik meg, hogy az irányelv alkalmazása e célok teljesülését károsan befolyásolná.

| | (3)   A tagállamok, ha a nemzeti jog azt előírja, eseti alapon úgy határozhatnak, hogy ezt az irányelvet a kizárólag nemzetvédelmi célokat szolgáló intézkedéseket végrehajtó projektekre nem alkalmazzák, amennyiben úgy ítélik meg, hogy az irányelv alkalmazása e célok teljesülését károsan befolyásolná. |
| --- | --- |

(3)   A tagállamok, ha a nemzeti jog azt előírja, eseti alapon úgy határozhatnak, hogy ezt az irányelvet a kizárólag nemzetvédelmi célokat szolgáló intézkedéseket végrehajtó projektekre nem alkalmazzák, amennyiben úgy ítélik meg, hogy az irányelv alkalmazása e célok teljesülését károsan befolyásolná.

Módosítás 49

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 pont – c pont

2011/92/EU irányelv

1 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)
     
  Ezt az irányelvet nem kell alkalmazni azokra a projektekre, amelyek részleteit egyedi nemzeti jogi aktus határozza meg, amennyiben a jogi aktus megalkotásának folyamata biztosítja ezen irányelv céljainak teljesülését, ideértve az információszolgáltatásra vonatkozó célok teljesülését is. A tagállamok a XXX [Kiadóhivatal: beírandó ezen irányelv száma] irányelv 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott naptól számítva kétévente tájékoztatják a Bizottságot azokról az esetekről, amelyekre ezt a rendelkezést alkalmazták. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)
     
  Ezt az irányelvet nem kell alkalmazni azokra a projektekre, amelyek részleteit egyedi nemzeti jogi aktus határozza meg, amennyiben a jogi aktus megalkotásának folyamata biztosítja ezen irányelv céljainak teljesülését, ideértve az információszolgáltatásra vonatkozó célok teljesülését is. A tagállamok a XXX [Kiadóhivatal: beírandó ezen irányelv száma] irányelv 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott naptól számítva kétévente tájékoztatják a Bizottságot azokról az esetekről, amelyekre ezt a rendelkezést alkalmazták.

törölve

Módosítás 50

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 pont – c a pont (új)

2011/92/EU irányelv

1 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(4a)
     
  A tagállamok kijelölik a hatáskörrel rendelkező hatóságot vagy hatóságokat, teljes függetlenséget biztosítva számukra a jelen irányelv értelmében rájuk ruházott feladatok elvégzése során. A hatáskörrel rendelkező hatóság vagy hatóságok kijelölése során különösen el kell kerülni mindennemű függőségi, kapcsolati vagy alárendelt viszonyt közöttük vagy tagjaik és a projektgazda között. Egy hatáskörrel rendelkező hatóság a jelen irányelv értelmében rá ruházott feladatokat nem végezheti el egy olyan projekt vonatkozásában, amelynek ő maga a projektgazdája.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ca)

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4a)
     
  A tagállamok kijelölik a hatáskörrel rendelkező hatóságot vagy hatóságokat, teljes függetlenséget biztosítva számukra a jelen irányelv értelmében rájuk ruházott feladatok elvégzése során. A hatáskörrel rendelkező hatóság vagy hatóságok kijelölése során különösen el kell kerülni mindennemű függőségi, kapcsolati vagy alárendelt viszonyt közöttük vagy tagjaik és a projektgazda között. Egy hatáskörrel rendelkező hatóság a jelen irányelv értelmében rá ruházott feladatokat nem végezheti el egy olyan projekt vonatkozásában, amelynek ő maga a projektgazdája.”

Módosítás 51

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 a pont (új)

2011/92/EU irányelv

2 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) | A 2. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:



  „(1)
     
  A tagállamok nyilvános konzultációt követően meghoznak minden olyan intézkedést, amely ahhoz szükséges, hogy az engedély megadása előtt többek között a jellegüknél, méretüknél vagy elhelyezkedésüknél fogva a környezetre várhatóan jelentős hatást gyakorló projektek engedélyezése kötelező legyen, és esetükben hatásvizsgálatot végezzenek. A hatáskörrel rendelkező hatóság az engedély megadása esetén adott esetben jelentős kedvezőtlen környezeti hatások figyelemmel kísérésére szolgáló intézkedéseket, valamint kárenyhítő és kiegyenlítő intézkedéseket állapít meg. Ezeket a projekteket a 4. cikk határozza meg.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)

„(1)
     
  A tagállamok nyilvános konzultációt követően meghoznak minden olyan intézkedést, amely ahhoz szükséges, hogy az engedély megadása előtt többek között a jellegüknél, méretüknél vagy elhelyezkedésüknél fogva a környezetre várhatóan jelentős hatást gyakorló projektek engedélyezése kötelező legyen, és esetükben hatásvizsgálatot végezzenek. A hatáskörrel rendelkező hatóság az engedély megadása esetén adott esetben jelentős kedvezőtlen környezeti hatások figyelemmel kísérésére szolgáló intézkedéseket, valamint kárenyhítő és kiegyenlítő intézkedéseket állapít meg. Ezeket a projekteket a 4. cikk határozza meg.”

Módosítás 52

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 2 pont

2011/92/EU irányelv

2 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Azokra a projektekre vonatkozóan, amelyekkel összefüggésben a környezetre gyakorolt hatások vizsgálatát ez az irányelv és más uniós jogi aktusok egyidejűleg teszik kötelezővé, olyan koordinált vagy egyesített eljárást kell lefolytatni, amely kielégíti az érintett uniós jogi aktusok követelményeit. | (3)   Azokra a projektekre vonatkozóan, amelyekkel összefüggésben a környezetre gyakorolt hatások vizsgálatát ez az irányelv és más uniós jogi aktusok egyidejűleg teszik kötelezővé, olyan koordinált vagy egyesített eljárást kell lefolytatni, amely kielégíti az érintett uniós jogi aktusok követelményeit
  , kivéve azokat az eseteket, amikor a tagállamok úgy ítélik meg, hogy az ilyen eljárások alkalmazása aránytalan lenne. |
| A koordinált
  eljárásban
  – más irányadó uniós jogi aktusok
  ellenkező értelmű rendelkezéseinek
  sérelme nélkül – a hatáskörrel rendelkező hatóság koordinálja az uniós jogi aktusok által előírt, különböző hatóságok által végrehajtott különböző egyedi vizsgálatokat. | A koordinált
  eljárás alá tartozó projektek tekintetében
  – más irányadó uniós jogi aktusok sérelme nélkül – a hatáskörrel rendelkező hatóság koordinálja az uniós jogi aktusok által előírt, különböző hatóságok által végrehajtott különböző egyedi vizsgálatokat. |
| Az egyesített
  eljárásban
  – más irányadó uniós jogi aktusok
  ellenkező értelmű rendelkezéseinek
  sérelme nélkül – a hatáskörrel rendelkező hatóság egy vagy több hatóság vizsgálatát egyesítő egyetlen környezeti hatásvizsgálatot hajt végre. | Az egyesített
  eljárás alá tartozó projektek tekintetében
  – más irányadó uniós jogi aktusok sérelme nélkül – a hatáskörrel rendelkező hatóság egy vagy több hatóság vizsgálatát egyesítő egyetlen környezeti hatásvizsgálatot hajt végre. |
| A tagállamok
  kijelölik
  azt az egyetlen hatóságot,
  amelynek feladata, hogy elősegítse
  minden egyes projekt engedélyezési eljárásának végrehajtását. | A tagállamok
  kijelölhetik
  azt az egyetlen hatóságot,
  amely elősegíti
  minden egyes projekt engedélyezési eljárásának végrehajtását. |
| | Egy tagállam kérésére a Bizottság biztosítja a szükséges segítséget a koordinált vagy egyesített eljárás e cikk értelmében történő meghatározásához és végrehajtásához. |
| | A projektgazdának valamennyi környezeti hatásvizsgálat esetében bizonyítania kell a környezetvédelmi jelentésben, hogy a vizsgálatok figyelembe vették az olyan javasolt fejlesztésre vonatkozó bármely más uniós jogszabályokat, amely fejlesztésekre vonatkozóan el kell végezni a környezeti hatás egyedi vizsgálatát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   Azokra a projektekre vonatkozóan, amelyekkel összefüggésben a környezetre gyakorolt hatások vizsgálatát ez az irányelv és más uniós jogi aktusok egyidejűleg teszik kötelezővé, olyan koordinált vagy egyesített eljárást kell lefolytatni, amely kielégíti az érintett uniós jogi aktusok követelményeit.

(3)   Azokra a projektekre vonatkozóan, amelyekkel összefüggésben a környezetre gyakorolt hatások vizsgálatát ez az irányelv és más uniós jogi aktusok egyidejűleg teszik kötelezővé, olyan koordinált vagy egyesített eljárást kell lefolytatni, amely kielégíti az érintett uniós jogi aktusok követelményeit
  , kivéve azokat az eseteket, amikor a tagállamok úgy ítélik meg, hogy az ilyen eljárások alkalmazása aránytalan lenne.

A koordinált
  eljárásban
  – más irányadó uniós jogi aktusok
  ellenkező értelmű rendelkezéseinek
  sérelme nélkül – a hatáskörrel rendelkező hatóság koordinálja az uniós jogi aktusok által előírt, különböző hatóságok által végrehajtott különböző egyedi vizsgálatokat.

A koordinált
  eljárás alá tartozó projektek tekintetében
  – más irányadó uniós jogi aktusok sérelme nélkül – a hatáskörrel rendelkező hatóság koordinálja az uniós jogi aktusok által előírt, különböző hatóságok által végrehajtott különböző egyedi vizsgálatokat.

Az egyesített
  eljárásban
  – más irányadó uniós jogi aktusok
  ellenkező értelmű rendelkezéseinek
  sérelme nélkül – a hatáskörrel rendelkező hatóság egy vagy több hatóság vizsgálatát egyesítő egyetlen környezeti hatásvizsgálatot hajt végre.

Az egyesített
  eljárás alá tartozó projektek tekintetében
  – más irányadó uniós jogi aktusok sérelme nélkül – a hatáskörrel rendelkező hatóság egy vagy több hatóság vizsgálatát egyesítő egyetlen környezeti hatásvizsgálatot hajt végre.

A tagállamok
  kijelölik
  azt az egyetlen hatóságot,
  amelynek feladata, hogy elősegítse
  minden egyes projekt engedélyezési eljárásának végrehajtását.

A tagállamok
  kijelölhetik
  azt az egyetlen hatóságot,
  amely elősegíti
  minden egyes projekt engedélyezési eljárásának végrehajtását.

Egy tagállam kérésére a Bizottság biztosítja a szükséges segítséget a koordinált vagy egyesített eljárás e cikk értelmében történő meghatározásához és végrehajtásához.

A projektgazdának valamennyi környezeti hatásvizsgálat esetében bizonyítania kell a környezetvédelmi jelentésben, hogy a vizsgálatok figyelembe vették az olyan javasolt fejlesztésre vonatkozó bármely más uniós jogszabályokat, amely fejlesztésekre vonatkozóan el kell végezni a környezeti hatás egyedi vizsgálatát.

Módosítás 53

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 2 a pont (új)

2011/92/EU irányelv

2 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a) | A 2. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:



  „(4)
     
  A 7. cikk sérelme nélkül a tagállamok kivételes esetekben, amennyiben a nemzeti jog előírja, egyes olyan projekteket, amelyek célja kizárólag a polgári lakosságot fenyegető vészhelyzetekre adott reakció teljesen vagy részben mentesíthetik az ebben az irányelvben meghatározott rendelkezések hatálya alól, amennyiben az irányelv alkalmazása e célok teljesülését hátrányosan befolyásolná.




  Ebben az esetben a tagállamok tájékoztathatják az érintett nyilvánosságot és konzultációt folytathatnak azzal:










  a) | megvizsgálják, hogy egyéb vizsgálati mód megfelelő-e; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)

„(4)
     
  A 7. cikk sérelme nélkül a tagállamok kivételes esetekben, amennyiben a nemzeti jog előírja, egyes olyan projekteket, amelyek célja kizárólag a polgári lakosságot fenyegető vészhelyzetekre adott reakció teljesen vagy részben mentesíthetik az ebben az irányelvben meghatározott rendelkezések hatálya alól, amennyiben az irányelv alkalmazása e célok teljesülését hátrányosan befolyásolná.

Ebben az esetben a tagállamok tájékoztathatják az érintett nyilvánosságot és konzultációt folytathatnak azzal:

a)

megvizsgálják, hogy egyéb vizsgálati mód megfelelő-e;

| b) | az érintett nyilvánosság rendelkezésére bocsátják az a) pontban említett egyéb vizsgálati módok során szerzett információkat, a mentességet megadó határozatra vonatkozó adatokat, valamint a mentesség engedélyezésének okait; |
| --- | --- |

b)

az érintett nyilvánosság rendelkezésére bocsátják az a) pontban említett egyéb vizsgálati módok során szerzett információkat, a mentességet megadó határozatra vonatkozó adatokat, valamint a mentesség engedélyezésének okait;

| c) | az engedély megadása előtt tájékoztatja a Bizottságot a mentesítés okairól, és ahol alkalmazható, rendelkezésére bocsátja a saját állampolgárai számára hozzáférhetővé tett adatokat. |
| --- | --- |

c)

az engedély megadása előtt tájékoztatja a Bizottságot a mentesítés okairól, és ahol alkalmazható, rendelkezésére bocsátja a saját állampolgárai számára hozzáférhetővé tett adatokat.

A Bizottság késedelem nélkül továbbítja a kapott iratokat a többi tagállamhoz.

A Bizottság évente jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács részére e bekezdés alkalmazásáról.”

Módosítás 54

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 3 pont

2011/92/EU irányelv

3 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3 cikk | 3 cikk |
| A környezeti hatásvizsgálat keretében minden egyedi esetre vonatkozóan a 4–11. cikkel összhangban megfelelő módon azonosítani kell, le kell írni és értékelni kell az egyes projektek jelentős mértékű közvetlen és közvetett hatásait a következő tényezőkre: | A környezeti hatásvizsgálat keretében minden egyedi esetre vonatkozóan a 4–11. cikkel összhangban megfelelő módon azonosítani kell, le kell írni és értékelni kell az egyes projektek jelentős mértékű közvetlen és közvetett hatásait a következő tényezőkre: |
| a) | a lakosságra, az emberi egészségre
  és
  a biológiai sokféleségre, különös figyelemmel a 92/43/EGK
  tanácsi irányelv
  és a 2009/147/EK
  európai parlamenti és tanácsi
  irányelv alapján védett fajokra és élőhelyekre; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

3 cikk

3 cikk

A környezeti hatásvizsgálat keretében minden egyedi esetre vonatkozóan a 4–11. cikkel összhangban megfelelő módon azonosítani kell, le kell írni és értékelni kell az egyes projektek jelentős mértékű közvetlen és közvetett hatásait a következő tényezőkre:

A környezeti hatásvizsgálat keretében minden egyedi esetre vonatkozóan a 4–11. cikkel összhangban megfelelő módon azonosítani kell, le kell írni és értékelni kell az egyes projektek jelentős mértékű közvetlen és közvetett hatásait a következő tényezőkre:

a)

a lakosságra, az emberi egészségre
  és
  a biológiai sokféleségre, különös figyelemmel a 92/43/EGK
  tanácsi irányelv
  és a 2009/147/EK
  európai parlamenti és tanácsi
  irányelv alapján védett fajokra és élőhelyekre;

| a) | a lakosságra, az emberi egészségre, a biológiai sokféleségre,
  többek között az állat- és növényfajokra,
  különös figyelemmel a 92/43/EGK
  , a 2000/60/EK
  és a 2009/147/EK irányelv alapján védett fajokra és élőhelyekre; |
| --- | --- |

a)

a lakosságra, az emberi egészségre, a biológiai sokféleségre,
  többek között az állat- és növényfajokra,
  különös figyelemmel a 92/43/EGK
  , a 2000/60/EK
  és a 2009/147/EK irányelv alapján védett fajokra és élőhelyekre;

| b) | a földterületre, a talajra, a vizekre, a levegőre és az
  éghajlatváltozásra
  ; |
| --- | --- |

b)

a földterületre, a talajra, a vizekre, a levegőre és az
  éghajlatváltozásra
  ;

| b) | a földterületre, a talajra, a vizekre, a levegőre és az
  éghajlatra
  ; |
| --- | --- |

b)

a földterületre, a talajra, a vizekre, a levegőre és az
  éghajlatra
  ;

| c) | az anyagi javakra, a kulturális örökségre és a tájra; |
| --- | --- |

c)

az anyagi javakra, a kulturális örökségre és a tájra;

| c) | az anyagi javakra, a kulturális örökségre és a tájra; |
| --- | --- |

c)

az anyagi javakra, a kulturális örökségre és a tájra;

| d) | az a), a b) és a c) pontban felsorolt tényezők közötti kölcsönhatásokra; |
| --- | --- |

d)

az a), a b) és a c) pontban felsorolt tényezők közötti kölcsönhatásokra;

| d) | az a), a b) és a c) pontban felsorolt tényezők közötti kölcsönhatásokra; |
| --- | --- |

d)

az a), a b) és a c) pontban felsorolt tényezők közötti kölcsönhatásokra;

| e) | az a), a b) és a c) pontban felsorolt tényezőknek a természetes és az emberi tevékenységből fakadó katasztrófakockázatokkal szembeni kitettségére, sérülékenységére és ellenálló képességére. |
| --- | --- |

e)

az a), a b) és a c) pontban felsorolt tényezőknek a természetes és az emberi tevékenységből fakadó katasztrófakockázatokkal szembeni kitettségére, sérülékenységére és ellenálló képességére.

| e) | az a), a b) és a c) pontban felsorolt tényezőknek a természetes és az emberi tevékenységből fakadó
  , valószínűsíthető
  katasztrófakockázatokkal szembeni kitettségére, sérülékenységére és ellenálló képességére. |
| --- | --- |

e)

az a), a b) és a c) pontban felsorolt tényezőknek a természetes és az emberi tevékenységből fakadó
  , valószínűsíthető
  katasztrófakockázatokkal szembeni kitettségére, sérülékenységére és ellenálló képességére.

Módosítás 55 és 127/REV

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 4 pont

2011/92/EU irányelv

4 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | A 4. cikk a következőképpen módosul: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

A 4. cikk a következőképpen módosul:

| (4) | A 4. cikk a következőképpen módosul: |
| --- | --- |

(4)

A 4. cikk a következőképpen módosul:

| | a) | A (3) és a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- | --- |

a)

A (3) és a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

| | a) | A (3) és a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- | --- |

a)

A (3) és a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

| | | „(3)   A II. melléklet hatálya alá tartozó projektekre vonatkozóan a projektgazda információkat szolgáltat a projekt jellemzőiről, a környezetre gyakorolt lehetséges hatásairól, valamint a jelentős hatások elkerülése és mérséklése érdekében tervezett intézkedésekről. Az információszolgáltatásnak a IIA. mellékletben található jegyzéket kell követnie. |
| --- | --- | --- |

„(3)   A II. melléklet hatálya alá tartozó projektekre vonatkozóan a projektgazda információkat szolgáltat a projekt jellemzőiről, a környezetre gyakorolt lehetséges hatásairól, valamint a jelentős hatások elkerülése és mérséklése érdekében tervezett intézkedésekről. Az információszolgáltatásnak a IIA. mellékletben található jegyzéket kell követnie.

| | | „3.   A II. melléklet hatálya alá tartozó projektekre vonatkozóan
  vagy amikor
  a
  tagállam azt fontosnak tekinti, a
  projektgazda
  összefoglaló
  információkat szolgáltat a projekt jellemzőiről, a környezetre gyakorolt lehetséges hatásairól, valamint a jelentős hatások elkerülése és mérséklése érdekében tervezett intézkedésekről. Az információszolgáltatásnak a IIA. mellékletben található jegyzéket kell követnie.
  A projektgazda által benyújtandó tájékoztatásnak korlátozott terjedelműnek kell lennie, és azon kulcsfontosságú szempontokra kell szorítkoznia, amelyek lehetővé teszik a hatáskörrel rendelkező hatóság számára a (2) bekezdés szerinti döntéshozatalt. |
| --- | --- | --- |

„3.   A II. melléklet hatálya alá tartozó projektekre vonatkozóan
  vagy amikor
  a
  tagállam azt fontosnak tekinti, a
  projektgazda
  összefoglaló
  információkat szolgáltat a projekt jellemzőiről, a környezetre gyakorolt lehetséges hatásairól, valamint a jelentős hatások elkerülése és mérséklése érdekében tervezett intézkedésekről. Az információszolgáltatásnak a IIA. mellékletben található jegyzéket kell követnie.
  A projektgazda által benyújtandó tájékoztatásnak korlátozott terjedelműnek kell lennie, és azon kulcsfontosságú szempontokra kell szorítkoznia, amelyek lehetővé teszik a hatáskörrel rendelkező hatóság számára a (2) bekezdés szerinti döntéshozatalt.

| | | (4)   Abban az esetben, ha a (2) bekezdés alkalmazásában esetenkénti vizsgálat elvégzésére vagy küszöbértékek vagy szempontrendszer megállapítására kerül sor, a hatáskörrel rendelkező hatóság figyelembe veszi a projekt jellemzőivel és helyével, valamint a környezetre gyakorolt lehetséges hatásaival összefüggő kiválasztási kritériumokat. A
  figyelembe veendő
  kiválasztási kritériumok részletes jegyzékét a III. melléklet tartalmazza.” |
| --- | --- | --- |

(4)   Abban az esetben, ha a (2) bekezdés alkalmazásában esetenkénti vizsgálat elvégzésére vagy küszöbértékek vagy szempontrendszer megállapítására kerül sor, a hatáskörrel rendelkező hatóság figyelembe veszi a projekt jellemzőivel és helyével, valamint a környezetre gyakorolt lehetséges hatásaival összefüggő kiválasztási kritériumokat. A
  figyelembe veendő
  kiválasztási kritériumok részletes jegyzékét a III. melléklet tartalmazza.”

| | | (4)   Abban az esetben, ha a (2) bekezdés alkalmazásában esetenkénti vizsgálat elvégzésére vagy küszöbértékek vagy szempontrendszer megállapítására kerül sor, a hatáskörrel rendelkező hatóság figyelembe veszi a projekt jellemzőivel és helyével, valamint a környezetre gyakorolt lehetséges hatásaival összefüggő
  releváns
  kiválasztási kritériumokat. A kiválasztási kritériumok részletes jegyzékét a III. melléklet tartalmazza.” |
| --- | --- | --- |

(4)   Abban az esetben, ha a (2) bekezdés alkalmazásában esetenkénti vizsgálat elvégzésére vagy küszöbértékek vagy szempontrendszer megállapítására kerül sor, a hatáskörrel rendelkező hatóság figyelembe veszi a projekt jellemzőivel és helyével, valamint a környezetre gyakorolt lehetséges hatásaival összefüggő
  releváns
  kiválasztási kritériumokat. A kiválasztási kritériumok részletes jegyzékét a III. melléklet tartalmazza.”

| | b) | A cikk a következő (5) és 6) bekezdéssel egészül ki: |
| --- | --- | --- |

b)

A cikk a következő (5) és 6) bekezdéssel egészül ki:

| | b) | A cikk a következő (5) és 6) bekezdéssel egészül ki: |
| --- | --- | --- |

b)

A cikk a következő (5) és 6) bekezdéssel egészül ki:

| | | „(5)   A hatáskörrel rendelkező hatóság a (2) bekezdés szerinti döntését a projektgazda által rendelkezésre bocsátott információk alapján, a más uniós jogi aktusok által a környezetre gyakorolt hatásokra vonatkozóan esetleg megkövetelt tanulmányok, előzetes ellenőrzések vagy vizsgálatok eredményeinek figyelembevételével hozza meg. A (2) bekezdés szerinti döntésnek teljesítenie kell a következő követelményeket: |
| --- | --- | --- |

„(5)   A hatáskörrel rendelkező hatóság a (2) bekezdés szerinti döntését a projektgazda által rendelkezésre bocsátott információk alapján, a más uniós jogi aktusok által a környezetre gyakorolt hatásokra vonatkozóan esetleg megkövetelt tanulmányok, előzetes ellenőrzések vagy vizsgálatok eredményeinek figyelembevételével hozza meg. A (2) bekezdés szerinti döntésnek teljesítenie kell a következő követelményeket:

| | | „(5)   A hatáskörrel rendelkező hatóság a (2) bekezdés szerinti döntését a projektgazda által
  a (3) bekezdés szerint
  rendelkezésre bocsátott információk alapján,
  adott esetben az érintett lakosság és
  a
  helyi hatóságok megállapításainak figyelembevételével,
  más uniós jogi aktusok által a környezetre gyakorolt hatásokra vonatkozóan esetleg megkövetelt tanulmányok, előzetes ellenőrzések vagy vizsgálatok eredményeinek figyelembevételével hozza meg. A (2) bekezdés szerinti döntésnek teljesítenie kell a következő követelményeket: |
| --- | --- | --- |

„(5)   A hatáskörrel rendelkező hatóság a (2) bekezdés szerinti döntését a projektgazda által
  a (3) bekezdés szerint
  rendelkezésre bocsátott információk alapján,
  adott esetben az érintett lakosság és
  a
  helyi hatóságok megállapításainak figyelembevételével,
  más uniós jogi aktusok által a környezetre gyakorolt hatásokra vonatkozóan esetleg megkövetelt tanulmányok, előzetes ellenőrzések vagy vizsgálatok eredményeinek figyelembevételével hozza meg. A (2) bekezdés szerinti döntésnek teljesítenie kell a következő követelményeket:

| | | a) | a döntés szövegének ismertetnie kell, hogyan történt a III. mellékletben meghatározott kritériumok figyelembevétele; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

a döntés szövegének ismertetnie kell, hogyan történt a III. mellékletben meghatározott kritériumok figyelembevétele;

| | | b) | a döntés szövegének tartalmaznia kell annak kifejtését, hogy miért kell vagy nem kell elvégezni az 5–10. cikk szerinti környezeti hatásvizsgálatot; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

a döntés szövegének tartalmaznia kell annak kifejtését, hogy miért kell vagy nem kell elvégezni az 5–10. cikk szerinti környezeti hatásvizsgálatot;

| | | b) | a döntés szövegének tartalmaznia kell annak kifejtését, hogy miért kell vagy nem kell elvégezni az 5–10. cikk szerinti környezeti hatásvizsgálatot
  , különösen a III. mellékletben foglalt releváns kiválasztási kritériumokra tekintettel
  ; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

a döntés szövegének tartalmaznia kell annak kifejtését, hogy miért kell vagy nem kell elvégezni az 5–10. cikk szerinti környezeti hatásvizsgálatot
  , különösen a III. mellékletben foglalt releváns kiválasztási kritériumokra tekintettel
  ;

| | | c) | abban az esetben, ha a döntés értelmében nem kell elvégezni az 5–10. cikk szerinti környezeti hatásvizsgálatot, a döntés szövegének tartalmaznia kell a környezetre gyakorolt esetleges jelentős hatások elkerülése, megakadályozása vagy mérséklése érdekében tervezett intézkedések leírását; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

abban az esetben, ha a döntés értelmében nem kell elvégezni az 5–10. cikk szerinti környezeti hatásvizsgálatot, a döntés szövegének tartalmaznia kell a környezetre gyakorolt esetleges jelentős hatások elkerülése, megakadályozása vagy mérséklése érdekében tervezett intézkedések leírását;

| | | c) | abban az esetben, ha a döntés értelmében nem kell elvégezni az 5–10. cikk szerinti környezeti hatásvizsgálatot, a döntés szövegének tartalmaznia kell a környezetre gyakorolt esetleges jelentős hatások elkerülése, megakadályozása vagy mérséklése érdekében tervezett intézkedések leírását; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

abban az esetben, ha a döntés értelmében nem kell elvégezni az 5–10. cikk szerinti környezeti hatásvizsgálatot, a döntés szövegének tartalmaznia kell a környezetre gyakorolt esetleges jelentős hatások elkerülése, megakadályozása vagy mérséklése érdekében tervezett intézkedések leírását;

| | | d) | a döntés szövegét a nyilvánosság elé kell tárni. |
| --- | --- | --- | --- |

d)

a döntés szövegét a nyilvánosság elé kell tárni.

| | | d) | a döntés szövegét a nyilvánosság elé kell tárni. |
| --- | --- | --- | --- |

d)

a döntés szövegét a nyilvánosság elé kell tárni.

| | | (6)   A hatáskörrel rendelkező hatóság a (2) bekezdés szerinti döntését az engedélyezés iránti kérelem időpontjától számított
  három hónapon
  belül hozza meg, amennyiben a projektgazda valamennyi szükséges információt benyújtotta. A tervezett projekt jellegére, összetettségére, helyére és méretére való tekintettel a hatáskörrel rendelkező hatóság ezt a határidőt
  három hónappal
  meghosszabbíthatja; ez esetben a hatáskörrel rendelkező hatóság tájékoztatja a projektgazdát a határidő meghosszabbításának okairól és arról, hogy a döntés meghozatala mikorra várható. |
| --- | --- | --- |

(6)   A hatáskörrel rendelkező hatóság a (2) bekezdés szerinti döntését az engedélyezés iránti kérelem időpontjától számított
  három hónapon
  belül hozza meg, amennyiben a projektgazda valamennyi szükséges információt benyújtotta. A tervezett projekt jellegére, összetettségére, helyére és méretére való tekintettel a hatáskörrel rendelkező hatóság ezt a határidőt
  három hónappal
  meghosszabbíthatja; ez esetben a hatáskörrel rendelkező hatóság tájékoztatja a projektgazdát a határidő meghosszabbításának okairól és arról, hogy a döntés meghozatala mikorra várható.

| | | (6)   A hatáskörrel rendelkező hatóság a (2) bekezdés szerinti döntését az engedélyezés iránti kérelem időpontjától számított
  , a tagállam által megjelölt határidőn
  belül
  , de 90 napot meg nem haladóan
  hozza meg, amennyiben a projektgazda
  a (3) bekezdésnek megfelelően
  valamennyi szükséges információt benyújtotta. A tervezett projekt jellegére, összetettségére, helyére és méretére való tekintettel a hatáskörrel rendelkező hatóság ezt a határidőt
  a tagállam által megjelölt határidőn belül, de 60 napot meg nem haladóan egyszeri esetben kivételesen
  meghosszabbíthatja; ez esetben a hatáskörrel rendelkező hatóság
  írásban
  tájékoztatja a projektgazdát a határidő meghosszabbításának okairól és arról, hogy a döntés meghozatala mikorra várható
  , és a 6
  .
  cikk (2) bekezdésben meghatározott információkat a nyilvánosság elé tárja. |
| --- | --- | --- |

(6)   A hatáskörrel rendelkező hatóság a (2) bekezdés szerinti döntését az engedélyezés iránti kérelem időpontjától számított
  , a tagállam által megjelölt határidőn
  belül
  , de 90 napot meg nem haladóan
  hozza meg, amennyiben a projektgazda
  a (3) bekezdésnek megfelelően
  valamennyi szükséges információt benyújtotta. A tervezett projekt jellegére, összetettségére, helyére és méretére való tekintettel a hatáskörrel rendelkező hatóság ezt a határidőt
  a tagállam által megjelölt határidőn belül, de 60 napot meg nem haladóan egyszeri esetben kivételesen
  meghosszabbíthatja; ez esetben a hatáskörrel rendelkező hatóság
  írásban
  tájékoztatja a projektgazdát a határidő meghosszabbításának okairól és arról, hogy a döntés meghozatala mikorra várható
  , és a 6
  .
  cikk (2) bekezdésben meghatározott információkat a nyilvánosság elé tárja.

| | | Ha a projektre vonatkozóan el kell végezni az 5–10. cikk szerinti környezeti hatásvizsgálatot, akkor az e cikk (2) bekezdése szerinti döntés szövegének tartalmaznia kell az 5. cikk (2) bekezdésében meghatározott
  információkat
  .” |
| --- | --- | --- |

Ha a projektre vonatkozóan el kell végezni az 5–10. cikk szerinti környezeti hatásvizsgálatot, akkor az e cikk (2) bekezdése szerinti döntés szövegének tartalmaznia kell az 5. cikk (2) bekezdésében meghatározott
  információkat
  .”

| | | Ha a projektre vonatkozóan el kell végezni az 5–10. cikk szerinti környezeti hatásvizsgálatot, akkor az e cikk (2) bekezdése szerinti döntés szövegének tartalmaznia kell az 5. cikk (2) bekezdésében meghatározott
  véleményt, amennyiben e cikk értelmében kértek ilyen véleményt
  .” |
| --- | --- | --- |

Ha a projektre vonatkozóan el kell végezni az 5–10. cikk szerinti környezeti hatásvizsgálatot, akkor az e cikk (2) bekezdése szerinti döntés szövegének tartalmaznia kell az 5. cikk (2) bekezdésében meghatározott
  véleményt, amennyiben e cikk értelmében kértek ilyen véleményt
  .”

Módosítás 56

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 5 pont

2011/92/EU irányelv

5 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Ha el kell végezni az 5–10. cikk szerinti környezeti hatásvizsgálatot, akkor a projektgazda
  elkészíti
  a környezetvédelmi jelentést. A környezetvédelmi jelentésnek az e cikk (2) bekezdése szerinti
  meghatározáson
  kell alapulnia, és tartalmaznia kell mindazokat az információkat, amelyekre ésszerűen szükség lehet a tervezett projekt környezetre gyakorolt hatásaival kapcsolatos kellően megalapozott döntések meghozatalához, figyelemmel a mindenkor rendelkezésre álló ismeretekre és vizsgálati módszerekre, a projekt jellemzőire, műszaki kapacitására és helyére, a lehetséges hatások jellemzőire, a tervezett
  projekt
  lehetséges
  alternatíváira, valamint arra, hogy egyes kérdések (ideértve a lehetséges alternatívák értékelését is) mennyiben kezelhetők jobban más szinten, ideértve a tervezés szintjét is, illetőleg más vizsgálati követelmények figyelembevételével
  . A környezetvédelmi jelentésnek a IV. melléklet részletes jegyzékében felsorolt információkat kell tartalmaznia. | (1)   Ha el kell végezni az 5–10. cikk szerinti környezeti hatásvizsgálatot, akkor a projektgazda
  benyújtja
  a környezetvédelmi jelentést. A környezetvédelmi jelentésnek az e cikk (2) bekezdése szerinti
  véleményen
  kell alapulnia
  – amennyiben ilyen véleményt kiadtak –
  , és tartalmaznia kell mindazokat az információkat, amelyekre ésszerűen szükség lehet a tervezett projekt környezetre gyakorolt hatásaival kapcsolatos kellően megalapozott döntések meghozatalához, figyelemmel a mindenkor rendelkezésre álló ismeretekre és vizsgálati módszerekre, a projekt jellemzőire, műszaki kapacitására és helyére,
  valamint
  a lehetséges hatások jellemzőire
  . A környezetvédelmi jelentésnek tartalmaznia kell a projektgazda által vizsgált
  , a tervezett
  projektre vonatkozó
  lehetséges
  alternatívákat és azok egyedi jellemzőit is
  . A környezetvédelmi jelentésnek a IV. melléklet részletes jegyzékében felsorolt információkat kell tartalmaznia.
  A környezetvédelmi jelentésnek tartalmaznia kell a megadott információk nem technikai jellegű összefoglalását is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Ha el kell végezni az 5–10. cikk szerinti környezeti hatásvizsgálatot, akkor a projektgazda
  elkészíti
  a környezetvédelmi jelentést. A környezetvédelmi jelentésnek az e cikk (2) bekezdése szerinti
  meghatározáson
  kell alapulnia, és tartalmaznia kell mindazokat az információkat, amelyekre ésszerűen szükség lehet a tervezett projekt környezetre gyakorolt hatásaival kapcsolatos kellően megalapozott döntések meghozatalához, figyelemmel a mindenkor rendelkezésre álló ismeretekre és vizsgálati módszerekre, a projekt jellemzőire, műszaki kapacitására és helyére, a lehetséges hatások jellemzőire, a tervezett
  projekt
  lehetséges
  alternatíváira, valamint arra, hogy egyes kérdések (ideértve a lehetséges alternatívák értékelését is) mennyiben kezelhetők jobban más szinten, ideértve a tervezés szintjét is, illetőleg más vizsgálati követelmények figyelembevételével
  . A környezetvédelmi jelentésnek a IV. melléklet részletes jegyzékében felsorolt információkat kell tartalmaznia.

(1)   Ha el kell végezni az 5–10. cikk szerinti környezeti hatásvizsgálatot, akkor a projektgazda
  benyújtja
  a környezetvédelmi jelentést. A környezetvédelmi jelentésnek az e cikk (2) bekezdése szerinti
  véleményen
  kell alapulnia
  – amennyiben ilyen véleményt kiadtak –
  , és tartalmaznia kell mindazokat az információkat, amelyekre ésszerűen szükség lehet a tervezett projekt környezetre gyakorolt hatásaival kapcsolatos kellően megalapozott döntések meghozatalához, figyelemmel a mindenkor rendelkezésre álló ismeretekre és vizsgálati módszerekre, a projekt jellemzőire, műszaki kapacitására és helyére,
  valamint
  a lehetséges hatások jellemzőire
  . A környezetvédelmi jelentésnek tartalmaznia kell a projektgazda által vizsgált
  , a tervezett
  projektre vonatkozó
  lehetséges
  alternatívákat és azok egyedi jellemzőit is
  . A környezetvédelmi jelentésnek a IV. melléklet részletes jegyzékében felsorolt információkat kell tartalmaznia.
  A környezetvédelmi jelentésnek tartalmaznia kell a megadott információk nem technikai jellegű összefoglalását is.

Módosítás 57

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 5 pont

2011/92/EU irányelv

5 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A hatáskörrel rendelkező hatóság
  konzultál
  a 6. cikk (1) bekezdésében említett hatóságokkal
  és
  a projektgazdával,
  majd ennek alapján meghatározza,
  hogy a projektgazda az e cikk (1) bekezdése szerinti környezetvédelmi jelentésben mely információkat és milyen részletességgel köteles bemutatni
  . Ennek érdekében meghatározza különösen
  : | (2)   
  Amennyiben
  a
  projektgazda kérelmezi, illetve ha a hatóságok szükségesnek találják, a hatáskörrel rendelkező hatóság a 6. cikk (1) bekezdésében említett
  hatóságokkal, a projektgazdával
  folytatott konzultációt követően véleményt ad ki arról
  , hogy a projektgazda az e cikk (1) bekezdése szerinti környezetvédelmi jelentésben mely információkat és milyen részletességgel köteles bemutatni
  , meghatározva elsősorban
  : |
| a) | a beszerzendő határozatokat és szakvéleményeket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A hatáskörrel rendelkező hatóság
  konzultál
  a 6. cikk (1) bekezdésében említett hatóságokkal
  és
  a projektgazdával,
  majd ennek alapján meghatározza,
  hogy a projektgazda az e cikk (1) bekezdése szerinti környezetvédelmi jelentésben mely információkat és milyen részletességgel köteles bemutatni
  . Ennek érdekében meghatározza különösen
  :

(2)   
  Amennyiben
  a
  projektgazda kérelmezi, illetve ha a hatóságok szükségesnek találják, a hatáskörrel rendelkező hatóság a 6. cikk (1) bekezdésében említett
  hatóságokkal, a projektgazdával
  folytatott konzultációt követően véleményt ad ki arról
  , hogy a projektgazda az e cikk (1) bekezdése szerinti környezetvédelmi jelentésben mely információkat és milyen részletességgel köteles bemutatni
  , meghatározva elsősorban
  :

a)

a beszerzendő határozatokat és szakvéleményeket;

| b) | azokat a hatóságokat és a nyilvánosság azon csoportjait, amelyek valószínűsíthetően érintettek; |
| --- | --- |

b)

azokat a hatóságokat és a nyilvánosság azon csoportjait, amelyek valószínűsíthetően érintettek;

| b) | azokat a hatóságokat és a nyilvánosság azon csoportjait, amelyek valószínűsíthetően érintettek; |
| --- | --- |

b)

azokat a hatóságokat és a nyilvánosság azon csoportjait, amelyek valószínűsíthetően érintettek;

| c) | az eljárás egyes szakaszait és azok időtartamát; |
| --- | --- |

c)

az eljárás egyes szakaszait és azok időtartamát;

| c) | az eljárás egyes szakaszait és azok
  tervezett
  időtartamát; |
| --- | --- |

c)

az eljárás egyes szakaszait és azok
  tervezett
  időtartamát;

| d) | a tervezett projekt
  és
  annak konkrét jellemzői szempontjából ésszerűen felmerülő alternatívákat; |
| --- | --- |

d)

a tervezett projekt
  és
  annak konkrét jellemzői szempontjából ésszerűen felmerülő alternatívákat;

| d) | a tervezett projekt, annak konkrét jellemzői
  és jelentős környezeti hatásai
  szempontjából ésszerűen felmerülő
  , a projektgazda által fontolóra vett
  alternatívákat; |
| --- | --- |

d)

a tervezett projekt, annak konkrét jellemzői
  és jelentős környezeti hatásai
  szempontjából ésszerűen felmerülő
  , a projektgazda által fontolóra vett
  alternatívákat;

| e) | a környezet azon, a 3. cikkben felsorolt elemeit, amelyekre a projekt valószínűsíthetően jelentős hatást fog gyakorolni; |
| --- | --- |

e)

a környezet azon, a 3. cikkben felsorolt elemeit, amelyekre a projekt valószínűsíthetően jelentős hatást fog gyakorolni;

| f) | az egy adott projekt vagy projekttípus sajátos jellemzőivel összefüggésben benyújtandó információkat; |
| --- | --- |

f)

az egy adott projekt vagy projekttípus sajátos jellemzőivel összefüggésben benyújtandó információkat;

| f) | az egy adott projekt vagy projekttípus sajátos jellemzőivel összefüggésben benyújtandó információkat; |
| --- | --- |

f)

az egy adott projekt vagy projekttípus sajátos jellemzőivel összefüggésben benyújtandó információkat;

| g) | a más döntéshozatali szinten vagy más uniós jogi aktuson keresztül beszerzett azon információkat és ismereteket, valamint azokat a vizsgálati módszereket, amelyeket fel kell használni. |
| --- | --- |

g)

a más döntéshozatali szinten vagy más uniós jogi aktuson keresztül beszerzett azon információkat és ismereteket, valamint azokat a vizsgálati módszereket, amelyeket fel kell használni.

| g) | a más döntéshozatali szinten vagy más uniós jogi aktuson keresztül beszerzett azon információkat és ismereteket, valamint azokat a vizsgálati módszereket, amelyeket fel kell használni. |
| --- | --- |

g)

a más döntéshozatali szinten vagy más uniós jogi aktuson keresztül beszerzett azon információkat és ismereteket, valamint azokat a vizsgálati módszereket, amelyeket fel kell használni.

E célból a hatáskörrel rendelkező hatóság igénybe veheti
  akkreditált
  és műszaki szempontból felkészült, e cikk (3) bekezdésének megfelelő szakértők közreműködését. A hatáskörrel rendelkező hatóság a projektgazdától utólag csak akkor kérhet további információkat, ha ezt új körülmények indokolják, és a kérés szükségességét a hatáskörrel rendelkező hatóság kellően megmagyarázza.

E célból a hatáskörrel rendelkező hatóság igénybe veheti
  képesített független
  és műszaki szempontból felkészült, e cikk (3) bekezdésének megfelelő szakértők közreműködését. A hatáskörrel rendelkező hatóság a projektgazdától utólag csak akkor kérhet további információkat, ha ezt új körülmények indokolják, és a kérés szükségességét a hatáskörrel rendelkező hatóság kellően megmagyarázza.

Módosítás 106

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 5 pont

2011/92/EU irányelv

5 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3.   Az 5. cikk (1) bekezdése szerinti környezetvédelmi jelentések teljességének és kellő minőségének garantálása érdekében: | 3.   Az 5. cikk (1) bekezdése szerinti környezetvédelmi jelentések teljességének és kellő minőségének garantálása érdekében: |
| a) | a projektgazda köteles biztosítani, hogy a környezetvédelmi jelentést
  akkreditált és műszaki szempontból
  felkészült szakértők készítsék;
  vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

3.   Az 5. cikk (1) bekezdése szerinti környezetvédelmi jelentések teljességének és kellő minőségének garantálása érdekében:

3.   Az 5. cikk (1) bekezdése szerinti környezetvédelmi jelentések teljességének és kellő minőségének garantálása érdekében:

a)

a projektgazda köteles biztosítani, hogy a környezetvédelmi jelentést
  akkreditált és műszaki szempontból
  felkészült szakértők készítsék;
  vagy

| a) | a projektgazda köteles biztosítani, hogy a környezetvédelmi jelentést felkészült szakértők készítsék;
  továbbá |
| --- | --- |

a)

a projektgazda köteles biztosítani, hogy a környezetvédelmi jelentést felkészült szakértők készítsék;
  továbbá

| b) | a hatáskörrel rendelkező hatóság köteles biztosítani, hogy a környezetvédelmi jelentést
  akkreditált és műszaki szempontból
  felkészült szakértők és/vagy nemzeti szakértőkből álló bizottságok ellenőrizzék. |
| --- | --- |

b)

a hatáskörrel rendelkező hatóság köteles biztosítani, hogy a környezetvédelmi jelentést
  akkreditált és műszaki szempontból
  felkészült szakértők és/vagy nemzeti szakértőkből álló bizottságok ellenőrizzék.

| (b) | a hatáskörrel rendelkező hatóság köteles biztosítani, hogy a környezetvédelmi jelentést felkészült szakértők és/vagy nemzeti szakértőkből álló bizottságok ellenőrizzék
  , akiknek nevét nyilvánosságra hozzák
  . |
| --- | --- |

(b)

a hatáskörrel rendelkező hatóság köteles biztosítani, hogy a környezetvédelmi jelentést felkészült szakértők és/vagy nemzeti szakértőkből álló bizottságok ellenőrizzék
  , akiknek nevét nyilvánosságra hozzák
  .

Ha a hatáskörrel rendelkező hatóság az 5. cikk (2) bekezdése szerinti meghatározás során
  akkreditált és műszaki szempontból
  felkészült szakértők közreműködését vette igénybe, akkor ugyanezeken szakértők közreműködését a projektgazda nem veheti igénybe a környezetvédelmi jelentés elkészítéséhez.

Ha a hatáskörrel rendelkező hatóság az 5. cikk (2) bekezdése szerinti meghatározás során felkészült szakértők közreműködését vette igénybe, akkor ugyanezen szakértők közreműködését a projektgazda nem veheti igénybe a környezetvédelmi jelentés elkészítéséhez.

A tagállamok meghatározzák
  az akkreditált és műszaki szempontból
  felkészült szakemberek közreműködésének és kiválasztásának részletes szabályait (például a szükséges szakképesítések, az értékelők kijelölése, az engedélyezés és az eljárásból való kizárás vonatkozásában).

A tagállamok meghatározzák
  a
  felkészült szakemberek közreműködésének és kiválasztásának részletes szabályait (például a szükséges szakképesítések
  és tapasztalat
  , az értékelők kijelölése, az engedélyezés és az eljárásból való kizárás vonatkozásában).

Az összeférhetetlenség elkerülése érdekében a környezeti hatásvizsgálatot felülvizsgáló hatóságot felkérik, hogy ne rendelkezzen érdekeltséggel az ügy vonatkozásában, vagy ne álljon azzal semmilyen kapcsolatban.

Módosítás 59

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 5 a pont (új)

2011/92/EU irányelv

5 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a) | A szöveg a következő cikkel egészül ki:



  „5a. cikk




  A határokon átnyúló projektek esetén a tagállamok és a részt vevő szomszédos országok megteszik az annak biztosításához szükséges valamennyi intézkedést, hogy – az uniós társfinanszírozásra vonatkozó jogszabályoknak megfelelően – az érintett illetékes hatóságok a tervezés korai szakaszától kezdve az egységes környezetvédelmi hatásvizsgálat közös elvégzése céljából együttműködjenek.




  Az európai közlekedési hálózattal kapcsolatos közlekedési projektek esetében a Natura 2000 hálózatra gyakorolt esetleges hatások megállapításához a Bizottság TENTec rendszerét és Natura 2000 szoftverét, valamint ezek esetleges alternatíváit kell alkalmazni.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)

„5a. cikk

A határokon átnyúló projektek esetén a tagállamok és a részt vevő szomszédos országok megteszik az annak biztosításához szükséges valamennyi intézkedést, hogy – az uniós társfinanszírozásra vonatkozó jogszabályoknak megfelelően – az érintett illetékes hatóságok a tervezés korai szakaszától kezdve az egységes környezetvédelmi hatásvizsgálat közös elvégzése céljából együttműködjenek.

Az európai közlekedési hálózattal kapcsolatos közlekedési projektek esetében a Natura 2000 hálózatra gyakorolt esetleges hatások megállapításához a Bizottság TENTec rendszerét és Natura 2000 szoftverét, valamint ezek esetleges alternatíváit kell alkalmazni.”

Módosítás 61

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 6 pont – -a pont (új)

2011/92/EU irányelv

6 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „(1)
     
  A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a környezeti feladataik vagy illetékességük kapcsán a projektben várhatóan érintett hatóságok lehetőséget kapjanak véleménynyilvánításra a projektgazda által benyújtott információkról és az engedélyezési kérelemmel kapcsolatban. E célból a tagállamok általánosságban vagy esetről esetre kijelölik azokat a hatóságokat, amelyekkel konzultálni kell. Az 5. cikk alapján kapott információt közlik e hatóságokkal. A konzultációkra vonatkozó részletes szabályokat a tagállamok állapítják meg.”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

-a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)
     
  A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a környezeti feladataik vagy illetékességük kapcsán a projektben várhatóan érintett hatóságok lehetőséget kapjanak véleménynyilvánításra a projektgazda által benyújtott információkról és az engedélyezési kérelemmel kapcsolatban. E célból a tagállamok általánosságban vagy esetről esetre kijelölik azokat a hatóságokat, amelyekkel konzultálni kell. Az 5. cikk alapján kapott információt közlik e hatóságokkal. A konzultációkra vonatkozó részletes szabályokat a tagállamok állapítják meg.”;

Módosítás 107

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 6 pont – a a pont (új)

2011/92/EU irányelv

6 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -aa) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:



  „2.
     
  A nyilvánosságot a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről szóló 2003. január 28-i 2003/4/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv* 7. cikkének (1) bekezdésével összhangban a nyilvánosság számára elektronikus úton hozzáférhető központi portálon keresztül vagy közzététel útján, vagy más alkalmas módon, például – ha rendelkezésre áll – elektronikus média útján tájékoztatják a 2. cikk (2) bekezdésében említett, a környezettel kapcsolatos döntéshozatali eljárás kezdetén, de legkésőbb akkor, amint az információ ésszerű módon rendelkezésre bocsátható: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

-aa)

„2.
     
  A nyilvánosságot a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről szóló 2003. január 28-i 2003/4/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv* 7. cikkének (1) bekezdésével összhangban a nyilvánosság számára elektronikus úton hozzáférhető központi portálon keresztül vagy közzététel útján, vagy más alkalmas módon, például – ha rendelkezésre áll – elektronikus média útján tájékoztatják a 2. cikk (2) bekezdésében említett, a környezettel kapcsolatos döntéshozatali eljárás kezdetén, de legkésőbb akkor, amint az információ ésszerű módon rendelkezésre bocsátható:

Módosítás 63

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 6 pont – -a b pont (új)

2011/92/EU irányelv

6 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-ab) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:



  „(3)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy megfelelő időkereteken belül az érintett nyilvánosság számára legalább a számukra elektronikusan hozzáférhető központi portálon keresztül rendelkezésre bocsátják a következőket:










  a) | az 5. cikk alapján összegyűjtött összes információ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(-ab)

„(3)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy megfelelő időkereteken belül az érintett nyilvánosság számára legalább a számukra elektronikusan hozzáférhető központi portálon keresztül rendelkezésre bocsátják a következőket:

a)

az 5. cikk alapján összegyűjtött összes információ;

| b) | a nemzeti jogszabályokkal összhangban a főbb jelentések és javaslatok, amelyeket az érintett nyilvánosságnak az e cikk (2) bekezdésével összhangban történő tájékoztatásakor a hatáskörrel rendelkező hatóság vagy hatóságok számára alkottak; |
| --- | --- |

b)

a nemzeti jogszabályokkal összhangban a főbb jelentések és javaslatok, amelyeket az érintett nyilvánosságnak az e cikk (2) bekezdésével összhangban történő tájékoztatásakor a hatáskörrel rendelkező hatóság vagy hatóságok számára alkottak;

| c) | a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2003. január 28-i 2003/4/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv rendelkezéseivel összhangban az e cikk (2) bekezdésében említett információktól eltérő olyan információ, amely ezen irányelv 8. cikkével összhangban a határozat szempontjából lényeges, és amely csak akkor válik hozzáférhetővé, miután az érintett nyilvánosságot e cikk (2) bekezdésével összhangban tájékoztatták.”; |
| --- | --- |

c)

a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2003. január 28-i 2003/4/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv rendelkezéseivel összhangban az e cikk (2) bekezdésében említett információktól eltérő olyan információ, amely ezen irányelv 8. cikkével összhangban a határozat szempontjából lényeges, és amely csak akkor válik hozzáférhetővé, miután az érintett nyilvánosságot e cikk (2) bekezdésével összhangban tájékoztatták.”;

Módosítás 108

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 6 pont – -a c pont (új)

2011/92/EU irányelv

6 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -ac) | az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:



  „5.
     
  A nyilvánosság tájékoztatására és az érintett nyilvánossággal folytatott konzultációra vonatkozó részletes intézkedéseket a tagállamok határozzák meg. A tagállamok megteszik az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a vonatkozó információkat a 2003/4/EK irányelv 7. cikkének (1) bekezdésével összhangban a nyilvánosság számára elektronikus úton hozzáférhető központi portálon keresztül nyújtsák.”: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

-ac)

„5.
     
  A nyilvánosság tájékoztatására és az érintett nyilvánossággal folytatott konzultációra vonatkozó részletes intézkedéseket a tagállamok határozzák meg. A tagállamok megteszik az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a vonatkozó információkat a 2003/4/EK irányelv 7. cikkének (1) bekezdésével összhangban a nyilvánosság számára elektronikus úton hozzáférhető központi portálon keresztül nyújtsák.”:

Módosítás 65

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 6 pont – b pont

2011/92/EU irányelv

6 cikk – 7 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7)   Az érintett nyilvánossággal az 5. cikk (1) bekezdése szerinti környezetvédelmi jelentésről folytatandó konzultációra legalább harminc, legfeljebb hatvan nap időkeretet kell biztosítani. Kivételes esetekben, ha a tervezett projekt jellege, összetettsége, helye vagy mérete úgy kívánja, a hatáskörrel rendelkező hatóság ezt az időkeretet harminc nappal meghosszabbíthatja; ez esetben a hatáskörrel rendelkező hatóság tájékoztatja a projektgazdát az időkeret meghosszabbításának okairól. | (7)   Az érintett nyilvánossággal az 5. cikk (1) bekezdése szerinti környezetvédelmi jelentésről folytatandó konzultációra legalább harminc, legfeljebb hatvan nap időkeretet kell biztosítani. Kivételes esetekben, ha a tervezett projekt jellege, összetettsége, helye vagy mérete úgy kívánja, a hatáskörrel rendelkező hatóság ezt az időkeretet
  legfeljebb
  harminc nappal meghosszabbíthatja; ez esetben a hatáskörrel rendelkező hatóság tájékoztatja a projektgazdát az időkeret meghosszabbításának okairól. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)   Az érintett nyilvánossággal az 5. cikk (1) bekezdése szerinti környezetvédelmi jelentésről folytatandó konzultációra legalább harminc, legfeljebb hatvan nap időkeretet kell biztosítani. Kivételes esetekben, ha a tervezett projekt jellege, összetettsége, helye vagy mérete úgy kívánja, a hatáskörrel rendelkező hatóság ezt az időkeretet harminc nappal meghosszabbíthatja; ez esetben a hatáskörrel rendelkező hatóság tájékoztatja a projektgazdát az időkeret meghosszabbításának okairól.

(7)   Az érintett nyilvánossággal az 5. cikk (1) bekezdése szerinti környezetvédelmi jelentésről folytatandó konzultációra legalább harminc, legfeljebb hatvan nap időkeretet kell biztosítani. Kivételes esetekben, ha a tervezett projekt jellege, összetettsége, helye vagy mérete úgy kívánja, a hatáskörrel rendelkező hatóság ezt az időkeretet
  legfeljebb
  harminc nappal meghosszabbíthatja; ez esetben a hatáskörrel rendelkező hatóság tájékoztatja a projektgazdát az időkeret meghosszabbításának okairól.

Módosítás 66

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont – b a pont (új)

2011/92/EU irányelv

6 cikk – 7 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(7)
     
  Az érintett nyilvánosságnak a döntéshozatali folyamatban való tényleges részvételének biztosítása érdekében a tagállamok biztosítják, hogy az ezen irányelv által meghatározott kötelezettségek teljesítéséért felelős hatóság vagy hatóságok kapcsolattartási adatai mindenkor a nyilvánosság rendelkezésére álljanak, valamint hogy e hatóság vagy hatóságok mindenkor könnyen és gyorsan elérhető(ek) legyen(ek), függetlenül attól, hogy folyamatban van-e olyan projekt, amelyről környezeti hatásvizsgálatot kell készíteni, valamint hogy figyelembe vegyék a nyilvánosság által megfogalmazott észrevételeket és véleményeket.”. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ba)

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(7)
     
  Az érintett nyilvánosságnak a döntéshozatali folyamatban való tényleges részvételének biztosítása érdekében a tagállamok biztosítják, hogy az ezen irányelv által meghatározott kötelezettségek teljesítéséért felelős hatóság vagy hatóságok kapcsolattartási adatai mindenkor a nyilvánosság rendelkezésére álljanak, valamint hogy e hatóság vagy hatóságok mindenkor könnyen és gyorsan elérhető(ek) legyen(ek), függetlenül attól, hogy folyamatban van-e olyan projekt, amelyről környezeti hatásvizsgálatot kell készíteni, valamint hogy figyelembe vegyék a nyilvánosság által megfogalmazott észrevételeket és véleményeket.”.

Módosítás 67

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 7 a pont (új)

2011/92/EU irányelv

7 cikk – 5 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a) | A 7. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:



  „(5a)
     
  A közlekedés területén megvalósuló közös érdekű, határokon átnyúló, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról szóló rendelet I. mellékletében felsorolt folyosók egyikében található projektek esetében a tagállamokat be kell vonni a nyilvános konzultációkkal kapcsolatos munka koordinálásába. A koordinátornak gondoskodnia kell arról, hogy az új infrastruktúra tervezése során széles körű nyilvános konzultációra kerüljön sor minden érdekelt fél és a civil társadalom bevonásával. A koordinátor mindenesetre javaslatokat tehet a folyosóterv kidolgozásának és végrehajtásának kiegyensúlyozott módjaira.”

   (*). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7a)

„(5a)
     
  A közlekedés területén megvalósuló közös érdekű, határokon átnyúló, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról szóló rendelet I. mellékletében felsorolt folyosók egyikében található projektek esetében a tagállamokat be kell vonni a nyilvános konzultációkkal kapcsolatos munka koordinálásába. A koordinátornak gondoskodnia kell arról, hogy az új infrastruktúra tervezése során széles körű nyilvános konzultációra kerüljön sor minden érdekelt fél és a civil társadalom bevonásával. A koordinátor mindenesetre javaslatokat tehet a folyosóterv kidolgozásának és végrehajtásának kiegyensúlyozott módjaira.”

   (*).

Módosítás 109, 93 és 130

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 8 pont

2011/92/EU irányelv

8 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az engedélyezési eljárás során figyelembe kell venni a konzultációk eredményeit és az 5., a 6. és a 7. cikk alapján összegyűjtött információkat.
  Ebből a célból
  az engedélyező határozat
  szövegének tartalmaznia kell
  : | (1)   Az engedélyezési eljárás során figyelembe kell venni
  és részletesen elemezni kell
  a konzultációk eredményeit és az 5., a 6. és a 7. cikk alapján összegyűjtött információkat. Az engedélyező
  vagy az engedélyezést elutasító
  határozat
  meghozatala után a hatáskörrel rendelkező hatóság vagy hatóságok erről a körülményről a megfelelő eljárásokkal összhangban tájékoztatják a nyilvánosságot, és a nyilvánosság rendelkezésére bocsátják
  : |
| a) | a hatáskörrel rendelkező hatóság által a 3. cikknek megfelelően elvégzett környezeti tárgyú
  értékelést
  és a határozat alkalmazásának környezeti feltételeit, beleértve a jelentős káros következmények elkerülését, csökkentését és, ha lehet, ellentételezését célzó legfontosabb intézkedések ismertetését is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Az engedélyezési eljárás során figyelembe kell venni a konzultációk eredményeit és az 5., a 6. és a 7. cikk alapján összegyűjtött információkat.
  Ebből a célból
  az engedélyező határozat
  szövegének tartalmaznia kell
  :

(1)   Az engedélyezési eljárás során figyelembe kell venni
  és részletesen elemezni kell
  a konzultációk eredményeit és az 5., a 6. és a 7. cikk alapján összegyűjtött információkat. Az engedélyező
  vagy az engedélyezést elutasító
  határozat
  meghozatala után a hatáskörrel rendelkező hatóság vagy hatóságok erről a körülményről a megfelelő eljárásokkal összhangban tájékoztatják a nyilvánosságot, és a nyilvánosság rendelkezésére bocsátják
  :

a)

a hatáskörrel rendelkező hatóság által a 3. cikknek megfelelően elvégzett környezeti tárgyú
  értékelést
  és a határozat alkalmazásának környezeti feltételeit, beleértve a jelentős káros következmények elkerülését, csökkentését és, ha lehet, ellentételezését célzó legfontosabb intézkedések ismertetését is;

| a) | a hatáskörrel rendelkező hatóság által a 3. cikknek megfelelően elvégzett környezeti tárgyú
  értékelés eredményeit – köztük a 6. és 7. cikknek megfelelően kapott észrevételek és vélemények összefoglalását –
  és a határozat alkalmazásának környezeti feltételeit, beleértve a jelentős káros következmények elkerülését, csökkentését és, ha lehet, ellentételezését célzó legfontosabb intézkedések ismertetését is; |
| --- | --- |

a)

a hatáskörrel rendelkező hatóság által a 3. cikknek megfelelően elvégzett környezeti tárgyú
  értékelés eredményeit – köztük a 6. és 7. cikknek megfelelően kapott észrevételek és vélemények összefoglalását –
  és a határozat alkalmazásának környezeti feltételeit, beleértve a jelentős káros következmények elkerülését, csökkentését és, ha lehet, ellentételezését célzó legfontosabb intézkedések ismertetését is;

| b) | a projekt engedélyezésének legfontosabb indokait, figyelemmel a többi figyelembe vett lehetséges alternatívára, ideértve annak értékelését is, hogy a projekt megvalósítása nélkül valószínűsíthetően hogyan változna idővel a környezet állapota („alapforgatókönyv”); |
| --- | --- |

b)

a projekt engedélyezésének legfontosabb indokait, figyelemmel a többi figyelembe vett lehetséges alternatívára, ideértve annak értékelését is, hogy a projekt megvalósítása nélkül valószínűsíthetően hogyan változna idővel a környezet állapota („alapforgatókönyv”);

| b) | a projektgazda által megvizsgált főbb alternatívák áttekintését, a választás főbb okainak megjelölésével, figyelembe véve a környezeti hatásokat; |
| --- | --- |

b)

a projektgazda által megvizsgált főbb alternatívák áttekintését, a választás főbb okainak megjelölésével, figyelembe véve a környezeti hatásokat;

| c) | a 6. és a 7. cikk alapján beérkezett észrevételek összefoglalását; |
| --- | --- |

c)

a 6. és a 7. cikk alapján beérkezett észrevételek összefoglalását;

| d) | egy olyan nyilatkozatot, amely röviden ismerteti, hogy hogyan történt a környezeti szempontok beillesztése az engedélybe, továbbá hogyan történt a konzultációk eredményeinek és az 5., a 6. és a 7. cikk alapján összegyűjtött információknak az engedélybe történő beépítése vagy más módon történő figyelembevétele. |
| --- | --- |

d)

egy olyan nyilatkozatot, amely röviden ismerteti, hogy hogyan történt a környezeti szempontok beillesztése az engedélybe, továbbá hogyan történt a konzultációk eredményeinek és az 5., a 6. és a 7. cikk alapján összegyűjtött információknak az engedélybe történő beépítése vagy más módon történő figyelembevétele.

| d) | egy olyan nyilatkozatot, amely röviden ismerteti, hogy hogyan történt a környezeti szempontok beillesztése az engedélybe, továbbá hogyan történt
  a környezetvédelmi jelentésnek,
  a konzultációk eredményeinek és az 5., a 6. és a 7. cikk alapján összegyűjtött információknak az engedélybe történő beépítése vagy más módon történő figyelembevétele. |
| --- | --- |

d)

egy olyan nyilatkozatot, amely röviden ismerteti, hogy hogyan történt a környezeti szempontok beillesztése az engedélybe, továbbá hogyan történt
  a környezetvédelmi jelentésnek,
  a konzultációk eredményeinek és az 5., a 6. és a 7. cikk alapján összegyűjtött információknak az engedélybe történő beépítése vagy más módon történő figyelembevétele.

Azon projektek esetében, amelyek valószínűsíthetően jelentős mértékű országhatárokon átterjedő következményekkel fognak járni, a hatáskörrel rendelkező hatóság információkat szolgáltat arról, hogy miért nem vette figyelembe az érintett tagállam által a 7. cikk szerinti konzultációk keretében megfogalmazott észrevételeket.

Azon projektek esetében, amelyek valószínűsíthetően jelentős mértékű országhatárokon átterjedő következményekkel fognak járni, a hatáskörrel rendelkező hatóság információkat szolgáltat arról, hogy miért nem vette figyelembe az érintett tagállam által a 7. cikk szerinti konzultációk keretében megfogalmazott észrevételeket.

(2)
     
  Ha a konzultációkból és az 5., a 6. és a 7. cikk alapján összegyűjtött információkból az derül ki, hogy a projekt jelentős mértékű káros hatásokat fog gyakorolni a környezetre, akkor
  a hatáskörrel rendelkező hatóság a 6. cikk (1) bekezdésében említett hatóságokkal és a projektgazdával
  együttműködve
  indokolatlan késedelem nélkül megfontolja az 5. cikk (1) bekezdése szerinti környezetvédelmi jelentés átdolgozásának és a projekt módosításának szükségességét annak érdekében, hogy ezek a káros hatások elkerülhetők vagy mérsékelhetők legyenek, valamint azt, hogy szükség van-e további kárenyhítő és kiegyenlítő intézkedések végrehajtására.

(2)   A hatáskörrel rendelkező hatóság a 6. cikk (1) bekezdésében említett hatóságokkal és a projektgazdával
  való konzultációt követően
  indokolatlan késedelem nélkül megfontolja
  az engedélyezés elutasításának, illetve
  az 5. cikk (1) bekezdése szerinti környezetvédelmi jelentés átdolgozásának és a projekt módosításának szükségességét annak érdekében, hogy ezek a káros hatások elkerülhetők vagy mérsékelhetők legyenek, valamint azt, hogy
  a vonatkozó jogszabályok alapján
  szükség van-e további kárenyhítő és kiegyenlítő intézkedések végrehajtására.

Ha a hatáskörrel rendelkező hatóság az engedélyezés mellett dönt, akkor köteles gondoskodni arról, hogy az engedély tartalmazzon olyan intézkedéseket, amelyek biztosítják a jelentős mértékű káros hatások figyelemmel kísérését
  , és ezáltal módot adnak a végrehajtás, valamint a kárenyhítő és a kiegyenlítő intézkedések várt eredményességének értékelésére és az esetleg előre nem látott káros következmények behatárolására
  .

Ha a hatáskörrel rendelkező hatóság az engedélyezés mellett dönt, akkor
  a vonatkozó jogszabályok alapján
  köteles gondoskodni arról, hogy az engedély tartalmazzon olyan intézkedéseket, amelyek biztosítják a jelentős mértékű káros hatások figyelemmel kísérését.

A figyelemmel kísérendő paraméterek típusát és a figyelemmel kísérés időtartamát a tervezett projekt jellegéhez, helyéhez és méretéhez, valamint a projekt környezetre gyakorolt hatásainak jelentőségéhez igazodva, az arányosság követelményének szem előtt tartásával kell megválasztani.

Erre a célra indokolt esetben a más uniós jogi aktusok alapján már egyébként is végzett nyomonkövetési tevékenységek is igénybe vehetők.

(3)   Attól számítva, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóság megkapta az 5., a 6. és a 7. cikk alapján összegyűjtött összes szükséges információt, beleértve a más uniós jogi aktusokban meghatározott különös vizsgálatok eredményeit is, továbbá lezárultak a 6. és a 7. cikkben előírt konzultációk, a hatáskörrel rendelkező hatóság a projektre vonatkozó környezeti hatásvizsgálat rá eső részét
  három hónapon
  belül befejezi.

(3)   Attól számítva, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóság megkapta az 5., a 6. és a 7. cikk alapján összegyűjtött összes szükséges információt, beleértve a más uniós jogi aktusokban meghatározott különös vizsgálatok eredményeit is, továbbá lezárultak a 6. és a 7. cikkben előírt konzultációk, a hatáskörrel rendelkező hatóság a projektre vonatkozó környezeti hatásvizsgálat rá eső részét
  a tagállam által megjelölt határidőn
  belül
  , de 90 napot meg nem haladóan
  befejezi.

A tervezett projekt jellegére, összetettségére, helyére és méretére való tekintettel a hatáskörrel rendelkező hatóság ezt a határidőt
  három hónappal
  meghosszabbíthatja; ez esetben a hatáskörrel rendelkező hatóság tájékoztatja a projektgazdát a határidő meghosszabbításának okairól és arról, hogy a határozat meghozatala mikorra várható.

A tervezett projekt jellegére, összetettségére, helyére és méretére való tekintettel a hatáskörrel rendelkező hatóság ezt a határidőt
  a tagállam által megjelölt, legfeljebb 90 napos időszakra kivételesen
  meghosszabbíthatja; ez esetben a hatáskörrel rendelkező hatóság
  írásban
  tájékoztatja a projektgazdát a határidő meghosszabbításának okairól és arról, hogy a határozat meghozatala mikorra várható.

(4)
     
  Az engedélyező, illetve az engedélyezést megtagadó határozat meghozatala előtt a hatáskörrel rendelkező hatóság – különös tekintettel a jelentős káros következmények elkerülése, csökkentése és, ha lehet, ellentételezése érdekében tervezett intézkedésekre – ellenőrzi az 5. cikk (1) bekezdésében előírt környezetvédelmi jelentés naprakész voltát.

törölve

4a.
     
  Az engedélyezésről szóló határozat egy egyedi nemzeti jogi aktus elfogadásával is meghozható, feltéve, hogy az illetékes hatóság elvégezte a környezetvédelmi hatásvizsgálat minden elemét ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban.

| * | HL L 312., 2008.11.22., 3. o. |
| --- | --- |

*

Módosítás 69

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 9 pont – a pont

2011/92/EU irányelv

9 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az engedélyező vagy az engedélyezést elutasító határozat meghozatala után a hatáskörrel rendelkező hatóság vagy hatóságok erről a körülményről a
  megfelelő
  eljárásokkal összhangban tájékoztatják a nyilvánosságot és a 6. cikk (1) bekezdésében említett hatóságokat, és a nyilvánosság rendelkezésére bocsátják: | (1)   Az engedélyező vagy az engedélyezést elutasító határozat
  , illetve az ezen irányelv követelményeinek teljesítése céljából kibocsátott más határozat
  meghozatala után a hatáskörrel rendelkező hatóság vagy hatóságok erről a körülményről a
  nemzeti
  eljárásokkal összhangban
  késlekedés nélkül és legkésőbb 10 munkanapon belül
  tájékoztatják a nyilvánosságot és a 6. cikk (1) bekezdésében említett hatóságokat
  . A hatáskörrel rendelkező hatóság vagy hatóságok a határozatot a 2003/4/EK irányelvvel összhangban
  a nyilvánosság és a
  6. cikk (1) bekezdésében említett hatóságok
  rendelkezésére bocsátják. |
| a) | a határozat tartalmát és a határozat alkalmazásának esetleges feltételeit; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Az engedélyező vagy az engedélyezést elutasító határozat meghozatala után a hatáskörrel rendelkező hatóság vagy hatóságok erről a körülményről a
  megfelelő
  eljárásokkal összhangban tájékoztatják a nyilvánosságot és a 6. cikk (1) bekezdésében említett hatóságokat, és a nyilvánosság rendelkezésére bocsátják:

(1)   Az engedélyező vagy az engedélyezést elutasító határozat
  , illetve az ezen irányelv követelményeinek teljesítése céljából kibocsátott más határozat
  meghozatala után a hatáskörrel rendelkező hatóság vagy hatóságok erről a körülményről a
  nemzeti
  eljárásokkal összhangban
  késlekedés nélkül és legkésőbb 10 munkanapon belül
  tájékoztatják a nyilvánosságot és a 6. cikk (1) bekezdésében említett hatóságokat
  . A hatáskörrel rendelkező hatóság vagy hatóságok a határozatot a 2003/4/EK irányelvvel összhangban
  a nyilvánosság és a
  6. cikk (1) bekezdésében említett hatóságok
  rendelkezésére bocsátják.

a)

a határozat tartalmát és a határozat alkalmazásának esetleges feltételeit;

| b) | a környezetvédelmi jelentés és az érintett nyilvánosság által megfogalmazott aggályok és vélemények vizsgálatát követően a határozat alapjául szolgáló főbb indokokat és megfontolásokat, beleértve a nyilvánosság részvételének folyamatára vonatkozó információkat is; |
| --- | --- |

b)

a környezetvédelmi jelentés és az érintett nyilvánosság által megfogalmazott aggályok és vélemények vizsgálatát követően a határozat alapjául szolgáló főbb indokokat és megfontolásokat, beleértve a nyilvánosság részvételének folyamatára vonatkozó információkat is;

| c) | a jelentős káros hatások elkerülése, csökkentése és, ha lehet, ellentételezése érdekében tervezett legfontosabb intézkedések leírását; |
| --- | --- |

c)

a jelentős káros hatások elkerülése, csökkentése és, ha lehet, ellentételezése érdekében tervezett legfontosabb intézkedések leírását;

| d) | a 8. cikk (2) bekezdése szerinti figyelemmel kísérést biztosító intézkedések leírását, ha vannak ilyenek. |
| --- | --- |

d)

a 8. cikk (2) bekezdése szerinti figyelemmel kísérést biztosító intézkedések leírását, ha vannak ilyenek.

Módosítás 120

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 9 a pont (új)

2011/92/EU irányelv.

9 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9a) | A 9. cikk után a rendelet a következő cikkel egészül ki:



  „9a. cikk




  A tagállamok biztosítják, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóság vagy hatóságok esetében az ezen irányelvből fakadó kötelezettségeik teljesítése során ne álljon fel összeférhetetlenség egyetlen rájuk nézve kötelező jogszabály alapján sem.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9a)

„9a. cikk

A tagállamok biztosítják, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóság vagy hatóságok esetében az ezen irányelvből fakadó kötelezettségeik teljesítése során ne álljon fel összeférhetetlenség egyetlen rájuk nézve kötelező jogszabály alapján sem.”

Módosítás 72

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 9 b pont (új)

2011/92/EU irányelv

10 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9b) | A 10. cikkben a (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:


  „Ennek az irányelvnek a rendelkezései nem befolyásolják a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak azt a kötelezettségét, hogy figyelembe vegyék az ipari és gazdasági titoktartással – beleértve a szellemi tulajdont is – kapcsolatos, valamint a közérdek védelmére vonatkozó, a nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezésekben megállapított, és az elfogadott jogi gyakorlattal összefüggő korlátozásokat, amennyiben azok megfelelnek a 2003/4/EK irányelvnek.”. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9b)

„Ennek az irányelvnek a rendelkezései nem befolyásolják a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak azt a kötelezettségét, hogy figyelembe vegyék az ipari és gazdasági titoktartással – beleértve a szellemi tulajdont is – kapcsolatos, valamint a közérdek védelmére vonatkozó, a nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezésekben megállapított, és az elfogadott jogi gyakorlattal összefüggő korlátozásokat, amennyiben azok megfelelnek a 2003/4/EK irányelvnek.”.

Módosítás 73

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 9 c pont (új)

2011/92/EU irányelv

10 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9c) | A szöveg a következő cikkel egészül ki:



  „10a. cikk




  A tagállamok meghatározzák az ezen irányelvnek megfelelően elfogadott nemzeti rendelkezések megsértéséért kiszabható szankciókkal kapcsolatos szabályokat, és minden szükséges intézkedést megtesznek ezen szabályok érvényesítése érdekében. A szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.”. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9c)

„10a. cikk

A tagállamok meghatározzák az ezen irányelvnek megfelelően elfogadott nemzeti rendelkezések megsértéséért kiszabható szankciókkal kapcsolatos szabályokat, és minden szükséges intézkedést megtesznek ezen szabályok érvényesítése érdekében. A szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.”.

Módosítás 75

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 9 d pont (új)

2011/92/EU irányelv

11 cikk – 4 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9d) | A 11. cikk (4) bekezdése második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:



  „Az eljárásnak megfelelőnek és hatékonynak kell lennie, lehetővé kell tennie az ideiglenes intézkedések iránti kérelmeket, továbbá igazságosnak, méltányosnak és gyorsnak kell lennie, és nem lehet mértéktelenül drága.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9d)

„Az eljárásnak megfelelőnek és hatékonynak kell lennie, lehetővé kell tennie az ideiglenes intézkedések iránti kérelmeket, továbbá igazságosnak, méltányosnak és gyorsnak kell lennie, és nem lehet mértéktelenül drága.”

Módosítás 76

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 11 pont

2011/92/EU irányelv

12 b cikk – 5 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  Amennyiben bizonyos gazdasági ágazatok jellegzetességei folytán a megfelelő környezeti hatásvizsgálat érdekében az célszerűnek tűnik, a Bizottság a tagállamokkal és az érintett ágazattal együtt kidolgozza a követendő kritériumokat tartalmazó ágazati iránymutatásokat, hogy a környezeti hatásvizsgálattal kapcsolatban egyszerűsítse és elősegítse a szabványosítást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)
     
  Amennyiben bizonyos gazdasági ágazatok jellegzetességei folytán a megfelelő környezeti hatásvizsgálat érdekében az célszerűnek tűnik, a Bizottság a tagállamokkal és az érintett ágazattal együtt kidolgozza a követendő kritériumokat tartalmazó ágazati iránymutatásokat, hogy a környezeti hatásvizsgálattal kapcsolatban egyszerűsítse és elősegítse a szabványosítást.

Módosítás 77

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb
  [DÁTUM]-ig
  megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és az irányelv közötti kapcsolatokat megmagyarázó dokumentumot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak. | (1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb
  ...-ig

   (**) megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és az irányelv közötti kapcsolatokat megmagyarázó dokumentumot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb
  [DÁTUM]-ig
  megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és az irányelv közötti kapcsolatokat megmagyarázó dokumentumot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb
  ...-ig

   (**) megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és az irányelv közötti kapcsolatokat megmagyarázó dokumentumot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

Módosítás 110

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az ezen irányelvvel módosított 2011/92/EU irányelv 3–11. cikkében foglalt kötelezettségeket azokra a projektekre is alkalmazni kell, amelyek esetében az engedélyezés iránti kérelem benyújtása a 2. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében megjelölt időpont
  előtt
  történt, de amelyek vonatkozásában a környezeti hatásvizsgálat az említett időpontig nem zárult le. | Az ezen irányelvvel módosított 2011/92/EU irányelv 3–11. cikkében foglalt kötelezettségeket azokra a projektekre is alkalmazni kell, amelyek esetében az engedélyezés iránti kérelem benyújtása a 2. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében megjelölt időpont
  után
  történt, de amelyek vonatkozásában a környezeti hatásvizsgálat az említett időpontig nem zárult le
  , amennyiben a projektgazda kérelmezi, hogy projektje tekintetében a környezeti hatásvizsgálatot az új rendelkezésekkel összhangban folytassák tovább
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az ezen irányelvvel módosított 2011/92/EU irányelv 3–11. cikkében foglalt kötelezettségeket azokra a projektekre is alkalmazni kell, amelyek esetében az engedélyezés iránti kérelem benyújtása a 2. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében megjelölt időpont
  előtt
  történt, de amelyek vonatkozásában a környezeti hatásvizsgálat az említett időpontig nem zárult le.

Az ezen irányelvvel módosított 2011/92/EU irányelv 3–11. cikkében foglalt kötelezettségeket azokra a projektekre is alkalmazni kell, amelyek esetében az engedélyezés iránti kérelem benyújtása a 2. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében megjelölt időpont
  után
  történt, de amelyek vonatkozásában a környezeti hatásvizsgálat az említett időpontig nem zárult le
  , amennyiben a projektgazda kérelmezi, hogy projektje tekintetében a környezeti hatásvizsgálatot az új rendelkezésekkel összhangban folytassák tovább
  .

Módosítás 79, 112 és 126

Irányelvre irányuló javaslat

Melléklet – - 1 pont (új)

2011/92/EU irányelv

I melléklet

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1) | Az I. melléklet a következőképpen módosul: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(-1)

| | a) | a cím helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- | --- |

a)

a cím helyébe a következő szöveg lép:

| | | „A 4. CIKK (1) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT PROJEKTEK (KÖRNYZETI HATÁSVIZSGÁLATRA KÖTELEZETT PROJEKTEK)” |
| --- | --- | --- |

„A 4. CIKK (1) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT PROJEKTEK (KÖRNYZETI HATÁSVIZSGÁLATRA KÖTELEZETT PROJEKTEK)”

| | b) | a szövegbe a következő pontot kell beilleszteni: |
| --- | --- | --- |

b)

a szövegbe a következő pontot kell beilleszteni:

| | | „(4a) | külszíni bányák és hasonló külszíni kitermelési tevékenységek.” |
| --- | --- | --- | --- |

„(4a)

| | c) | a 7. pont a) alpontjának helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- | --- |

c)

c)

a 7. pont a) alpontjának helyébe a következő szöveg lép:

a 7. pont a) alpontjának helyébe a következő szöveg lép:

| | | „a) | távolsági vasútvonalak és [...] repülőterek építése” |
| --- | --- | --- | --- |

„a)

„a)

távolsági vasútvonalak és [...] repülőterek építése”

távolsági vasútvonalak és [...] repülőterek építése”

| | d) | a 7. pont a következő ponttal egészül ki: |
| --- | --- | --- |

d)

d)

a 7. pont a következő ponttal egészül ki:

a 7. pont a következő ponttal egészül ki:

| | | „(14a) | Gáztartalmú olajpalában vagy más ugyanannyira vagy kevésbé áteresztő és porózus üledékes kőzetrétegekben található nyerskőolaj és/vagy földgáz kitermelése, függetlenül a kitermelt mennyiségtől. |
| --- | --- | --- | --- |

„(14a)

„(14a)

Gáztartalmú olajpalában vagy más ugyanannyira vagy kevésbé áteresztő és porózus üledékes kőzetrétegekben található nyerskőolaj és/vagy földgáz kitermelése, függetlenül a kitermelt mennyiségtől.

| (14b) | Földgáz felderítése és kitermelése szénlelőhelyekről, függetlenül a kitermelt mennyiségtől.” |
| --- | --- |

(14b)

(14b)

Földgáz felderítése és kitermelése szénlelőhelyekről, függetlenül a kitermelt mennyiségtől.”

| | e) | a 19. pont helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- | --- |

e)

e)

a 19. pont helyébe a következő szöveg lép:

a 19. pont helyébe a következő szöveg lép:

| | | „(19) | Kőbányák, és külszíni bányák, ahol a kitermelési felület meghaladja a 25 hektárt, ciánülepítő medencét felhasználó eljárásokat alkalmazó aranykitermelő létesítmények, vagy tőzegkitermelés, ahol a kitermelési felület meghaladja a 150 hektárt.” |
| --- | --- | --- | --- |

„(19)

| | f) | a szöveg a következő ponttal egészül ki: |
| --- | --- | --- |

f)

f)

a szöveg a következő ponttal egészül ki:

a szöveg a következő ponttal egészül ki:

| | | „(24a) | Vízhiányos, az elsivatagosodás vagy a kiszáradás veszélyének kitett területekre tervezett tematikus parkok és golfpályák.” |
| --- | --- | --- | --- |

„(24a)

Módosítás 80

Módosítás 80

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

Melléklet – - 1 a pont (új)

Melléklet – - 1 a pont (új)

2011/92/EU irányelv

II melléklet

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1a) | A II. melléklet a következőképpen módosul: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(-1a)

(-1a)

A II. melléklet a következőképpen módosul:

| | a) | a cím helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- | --- |

a)

a)

a cím helyébe a következő szöveg lép:

a cím helyébe a következő szöveg lép:

| | | „A 4. CIKK (2) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT PROJEKTEK (TAGÁLLAMI DÖNTÉS ALAPJÁN KÖRNYZETI HATÁSVIZSGÁLATRA KÖTELEZETT PROJEKTEK)”; |
| --- | --- | --- |

„A 4. CIKK (2) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT PROJEKTEK (TAGÁLLAMI DÖNTÉS ALAPJÁN KÖRNYZETI HATÁSVIZSGÁLATRA KÖTELEZETT PROJEKTEK)”;

„A 4. CIKK (2) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT PROJEKTEK (TAGÁLLAMI DÖNTÉS ALAPJÁN KÖRNYZETI HATÁSVIZSGÁLATRA KÖTELEZETT PROJEKTEK)”;

| | b) | az (1) bekezdés kiegészül a következő ponttal: |
| --- | --- | --- |

b)

b)

az (1) bekezdés kiegészül a következő ponttal:

az (1) bekezdés kiegészül a következő ponttal:

| | | „(fa) | vadon élő halak halászata;”; |
| --- | --- | --- | --- |

„(fa)

„(fa)

vadon élő halak halászata;”;

vadon élő halak halászata;”;

| | c) | a (2) bekezdés c) pontja helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- | --- |

c)

c)

a (2) bekezdés c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

a (2) bekezdés c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

| | | „c) | ásványi anyagok kutatása és feltárása, valamint ásványi anyagok kitermelése tengeri vagy folyami kotrással;”; |
| --- | --- | --- | --- |

„c)

„c)

ásványi anyagok kutatása és feltárása, valamint ásványi anyagok kitermelése tengeri vagy folyami kotrással;”;

ásványi anyagok kutatása és feltárása, valamint ásványi anyagok kitermelése tengeri vagy folyami kotrással;”;

| | d) | a (10) bekezdés d) pontját el kell hagyni. |
| --- | --- | --- |

d)

d)

a (10) bekezdés d) pontját el kell hagyni.

a (10) bekezdés d) pontját el kell hagyni.

| | e) | az (13) bekezdés a következő ponttal egészül ki: |
| --- | --- | --- |

e)

e)

az (13) bekezdés a következő ponttal egészül ki:

az (13) bekezdés a következő ponttal egészül ki:

| | | „aa) | az I. vagy ebben a mellékletben felsorolt projektek bármely olyan lebontása, amelynek jelentős ártalmas hatása van a környezetre.”. |
| --- | --- | --- | --- |

„aa)

„aa)

az I. vagy ebben a mellékletben felsorolt projektek bármely olyan lebontása, amelynek jelentős ártalmas hatása van a környezetre.”.

az I. vagy ebben a mellékletben felsorolt projektek bármely olyan lebontása, amelynek jelentős ártalmas hatása van a környezetre.”.

Módosítás 81

Módosítás 81

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

Melléklet – 1 pont

Melléklet – 1 pont

2011/92/EU irányelv

II.A melléklet

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| IIA. MELLÉKLET – A 4. CIKK (3) BEKEZDÉSE SZERINTI INFORMÁCIÓK | IIA. MELLÉKLET – A 4. CIKK (3) BEKEZDÉSE SZERINTI INFORMÁCIÓK
  (A II. MELLÉKLETBEN FELSOROLT PROJEKTEK ESETÉBEN A PROJEKTGAZDA ÁLTAL BENYÚJTANDÓ INFORMÁCIÓK ÖSSZEFOGLALÁSA) |
| (1) | A projekt ismertetése, ezen belül
  különösen
  : |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

IIA. MELLÉKLET – A 4. CIKK (3) BEKEZDÉSE SZERINTI INFORMÁCIÓK

IIA. MELLÉKLET – A 4. CIKK (3) BEKEZDÉSE SZERINTI INFORMÁCIÓK
  (A II. MELLÉKLETBEN FELSOROLT PROJEKTEK ESETÉBEN A PROJEKTGAZDA ÁLTAL BENYÚJTANDÓ INFORMÁCIÓK ÖSSZEFOGLALÁSA)

(A II. MELLÉKLETBEN FELSOROLT PROJEKTEK ESETÉBEN A PROJEKTGAZDA ÁLTAL BENYÚJTANDÓ INFORMÁCIÓK ÖSSZEFOGLALÁSA)

(1)

A projekt ismertetése, ezen belül
  különösen
  :

különösen

| (1) | A projekt ismertetése, ezen belül: |
| --- | --- |

(1)

A projekt ismertetése, ezen belül:

| | a) | a teljes projekt – beleértve, ha releváns, a talajfelszín alatti környezetet is – fizikai jellemzőinek bemutatása az építés
  és
  az üzemelés tartamára vonatkozóan; |
| --- | --- | --- |

a)

a teljes projekt – beleértve, ha releváns, a talajfelszín alatti környezetet is – fizikai jellemzőinek bemutatása az építés
  és
  az üzemelés tartamára vonatkozóan;

és

| | a) | a teljes projekt – beleértve, ha releváns, a talajfelszín alatti
  és a mélyebben elhelyezkedő
  környezetet is – fizikai jellemzőinek bemutatása az építés, az üzemelés
  és a bontás
  tartamára vonatkozóan; |
| --- | --- | --- |

a)

a teljes projekt – beleértve, ha releváns, a talajfelszín alatti
  és a mélyebben elhelyezkedő
  környezetet is – fizikai jellemzőinek bemutatása az építés, az üzemelés
  és a bontás
  tartamára vonatkozóan;

és a mélyebben elhelyezkedő

és a bontás

| | b) | a projekt helyének bemutatása, különös tekintettel a projekt által valószínűsíthetően befolyásolt földrajzi területek környezeti érzékenységére. |
| --- | --- | --- |

b)

a projekt helyének bemutatása, különös tekintettel a projekt által valószínűsíthetően befolyásolt földrajzi területek környezeti érzékenységére.

| | b) | a projekt helyének bemutatása, különös tekintettel a projekt által valószínűsíthetően befolyásolt földrajzi területek környezeti érzékenységére. |
| --- | --- | --- |

b)

a projekt helyének bemutatása, különös tekintettel a projekt által valószínűsíthetően befolyásolt földrajzi területek környezeti érzékenységére.

| (2) | Azon környezeti tényezők ismertetése, amelyekre a tervezett projekt valószínűsíthetően jelentős hatást fog gyakorolni. |
| --- | --- |

(2)

Azon környezeti tényezők ismertetése, amelyekre a tervezett projekt valószínűsíthetően jelentős hatást fog gyakorolni.

| (2) | Azon környezeti tényezők ismertetése, amelyekre a tervezett projekt valószínűsíthetően jelentős hatást fog gyakorolni. |
| --- | --- |

(2)

Azon környezeti tényezők ismertetése, amelyekre a tervezett projekt valószínűsíthetően jelentős hatást fog gyakorolni.

| (3) | Azon, a tervezett projekt által a környezetre gyakorolt, valószínűsíthetően jelentős hatások ismertetése, amelyek a következőkből erednek: |
| --- | --- |

(3)

Azon, a tervezett projekt által a környezetre gyakorolt, valószínűsíthetően jelentős hatások ismertetése, amelyek a következőkből erednek:

| (3) | Azon, a tervezett projekt által a környezetre gyakorolt, valószínűsíthetően jelentős hatások
  – többek között az érintett lakosság egészségügyi kockázatának, valamint a tájképre és a kulturális örökségre gyakorolt hatások –
  ismertetése, amelyek a következőkből erednek: |
| --- | --- |

(3)

Azon, a tervezett projekt által a környezetre gyakorolt, valószínűsíthetően jelentős hatások
  – többek között az érintett lakosság egészségügyi kockázatának, valamint a tájképre és a kulturális örökségre gyakorolt hatások –
  ismertetése, amelyek a következőkből erednek:

– többek között az érintett lakosság egészségügyi kockázatának, valamint a tájképre és a kulturális örökségre gyakorolt hatások –

| | a) | az előre láthatóan keletkező maradékokból és kibocsátásból, valamint a hulladékképződésből; |
| --- | --- | --- |

a)

az előre láthatóan keletkező maradékokból és kibocsátásból, valamint a hulladékképződésből;

| | a) | az előre láthatóan keletkező maradékokból és kibocsátásból, valamint
  adott esetben
  a hulladékképződésből; |
| --- | --- | --- |

a)

az előre láthatóan keletkező maradékokból és kibocsátásból, valamint
  adott esetben
  a hulladékképződésből;

adott esetben

| | b) | a természeti erőforrások, különösen a talaj, a földterület, a vizek és a biológiai sokféleséget megtestesítő élővilág igénybevételéből, ideértve a hidromorfológiai változásokat is. |
| --- | --- | --- |

b)

a természeti erőforrások, különösen a talaj, a földterület, a vizek és a biológiai sokféleséget megtestesítő élővilág igénybevételéből, ideértve a hidromorfológiai változásokat is.

| | b) | a természeti erőforrások, különösen a talaj, a földterület, a vizek és a biológiai sokféleséget megtestesítő élővilág igénybevételéből, ideértve a hidromorfológiai változásokat is. |
| --- | --- | --- |

b)

a természeti erőforrások, különösen a talaj, a földterület, a vizek és a biológiai sokféleséget megtestesítő élővilág igénybevételéből, ideértve a hidromorfológiai változásokat is.

| (4) | A környezetre gyakorolt esetleges jelentős káros hatások elkerülése, megelőzése vagy ellentételezése céljából tervezett intézkedések ismertetése. |
| --- | --- |

(4)

A környezetre gyakorolt esetleges jelentős káros hatások elkerülése, megelőzése vagy ellentételezése céljából tervezett intézkedések ismertetése.

| (4) | A környezetre gyakorolt esetleges jelentős káros hatások elkerülése, megelőzése vagy ellentételezése céljából tervezett intézkedések ismertetése
  , különösen, ha a hatások visszafordíthatatlannak tekinthetők
  . |
| --- | --- |

(4)

A környezetre gyakorolt esetleges jelentős káros hatások elkerülése, megelőzése vagy ellentételezése céljából tervezett intézkedések ismertetése
  , különösen, ha a hatások visszafordíthatatlannak tekinthetők
  .

, különösen, ha a hatások visszafordíthatatlannak tekinthetők

Módosítás 124

Módosítás 124

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

Melléklet – 2 pont

Melléklet – 2 pont

2011/92/EU irányelv.

III melléklet – 2 pont –c pont – ii pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | a tengerparti területekre; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ii.

a tengerparti területekre;

| ii. | a tengerparti területekre
  és a tengeri környezetre
  ; |
| --- | --- |

ii.

a tengerparti területekre
  és a tengeri környezetre
  ;

és a tengeri környezetre

Módosítás 83 és 129/REV

Módosítás 83 és 129/REV

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

Melléklet – 2 pont

Melléklet – 2 pont

2011/92/EU irányelv

IV melléklet

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| IV. MELLÉKLET: AZ 5. CIKK (1) BEKEZDÉSE SZERINTI INFORMÁCIÓK | IV. MELLÉKLET: AZ 5. CIKK (1) BEKEZDÉSE SZERINTI INFORMÁCIÓK
  (A PROJEKTGAZDA ÁLTAL A KÖRNYEZETVÉDELMI JELENTÉSBEN BENYÚJTANDÓ INFORMÁCIÓK) |
| (1) | A projekt ismertetése, beleértve különösen: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

IV. MELLÉKLET: AZ 5. CIKK (1) BEKEZDÉSE SZERINTI INFORMÁCIÓK

IV. MELLÉKLET: AZ 5. CIKK (1) BEKEZDÉSE SZERINTI INFORMÁCIÓK
  (A PROJEKTGAZDA ÁLTAL A KÖRNYEZETVÉDELMI JELENTÉSBEN BENYÚJTANDÓ INFORMÁCIÓK)

(A PROJEKTGAZDA ÁLTAL A KÖRNYEZETVÉDELMI JELENTÉSBEN BENYÚJTANDÓ INFORMÁCIÓK)

(1)

A projekt ismertetése, beleértve különösen:

| (1) | A projekt ismertetése, beleértve különösen: |
| --- | --- |

(1)

A projekt ismertetése, beleértve különösen:

| | (-a) | a projekt helyszínének leírását; |
| --- | --- | --- |

(-a)

(-a)

a projekt helyszínének leírását;

a projekt helyszínének leírását;

| | a) | a teljes projekt – beleértve, ha releváns, a talajfelszín alatti környezetet is – fizikai jellemzőinek, valamint víz- és területigényének bemutatását az építés
  és
  az üzemelés tartamára vonatkozóan; |
| --- | --- | --- |

a)

a teljes projekt – beleértve, ha releváns, a talajfelszín alatti környezetet is – fizikai jellemzőinek, valamint víz- és területigényének bemutatását az építés
  és
  az üzemelés tartamára vonatkozóan;

és

| | a) | a teljes projekt – beleértve, ha releváns, a talajfelszín alatti környezetet is – fizikai jellemzőinek, valamint víz- és területigényének bemutatását az építés, az üzemelés
  és adott esetben a bontás
  tartamára vonatkozóan; |
| --- | --- | --- |

a)

a teljes projekt – beleértve, ha releváns, a talajfelszín alatti környezetet is – fizikai jellemzőinek, valamint víz- és területigényének bemutatását az építés, az üzemelés
  és adott esetben a bontás
  tartamára vonatkozóan;

és adott esetben a bontás

| | aa) | bontási projekt esetén az energiaköltségek, a bontással keletkezett hulladék újrafeldolgozási költsége, a további természeti erőforrások fogyasztásának leírását; |
| --- | --- | --- |

aa)

aa)

bontási projekt esetén az energiaköltségek, a bontással keletkezett hulladék újrafeldolgozási költsége, a további természeti erőforrások fogyasztásának leírását;

bontási projekt esetén az energiaköltségek, a bontással keletkezett hulladék újrafeldolgozási költsége, a további természeti erőforrások fogyasztásának leírását;

| | b) | a termelési folyamat lényeges jellemzőinek bemutatását például a felhasznált anyagok, energia és természeti erőforrások (beleértve a vizeket, a földterületeket, a talajt és a biológiai sokféleséget is) jellegére és mennyiségére vonatkozóan; |
| --- | --- | --- |

b)

a termelési folyamat lényeges jellemzőinek bemutatását például a felhasznált anyagok, energia és természeti erőforrások (beleértve a vizeket, a földterületeket, a talajt és a biológiai sokféleséget is) jellegére és mennyiségére vonatkozóan;

| | b) | a termelési folyamat lényeges jellemzőinek bemutatását például a felhasznált anyagok, energia és természeti erőforrások (beleértve a vizeket, a földterületeket, a talajt és a biológiai sokféleséget is) jellegére és mennyiségére vonatkozóan; |
| --- | --- | --- |

b)

a termelési folyamat lényeges jellemzőinek bemutatását például a felhasznált anyagok, energia és természeti erőforrások (beleértve a vizeket, a földterületeket, a talajt és a biológiai sokféleséget is) jellegére és mennyiségére vonatkozóan;

| | c) | a tervezett projekttel összefüggő üzemeltetési tevékenység során keletkező maradékok és kibocsátások (a vizekbe, a levegőbe, a talajra és a talajba jutó szennyezések, zaj, rezgések, fény, hő, sugárzás stb.) típusára és mennyiségére vonatkozó becslést. |
| --- | --- | --- |

c)

a tervezett projekttel összefüggő üzemeltetési tevékenység során keletkező maradékok és kibocsátások (a vizekbe, a levegőbe, a talajra és a talajba jutó szennyezések, zaj, rezgések, fény, hő, sugárzás stb.) típusára és mennyiségére vonatkozó becslést.

| | c) | a tervezett projekttel összefüggő üzemeltetési tevékenység során keletkező maradékok és kibocsátások (a vizekbe, a levegőbe, a talajra és a talajba jutó szennyezések, zaj, rezgések, fény, hő, sugárzás stb.) típusára és mennyiségére vonatkozó becslést. |
| --- | --- | --- |

c)

a tervezett projekttel összefüggő üzemeltetési tevékenység során keletkező maradékok és kibocsátások (a vizekbe, a levegőbe, a talajra és a talajba jutó szennyezések, zaj, rezgések, fény, hő, sugárzás stb.) típusára és mennyiségére vonatkozó becslést.

| (2) | A
  figyelembe vett
  alternatívák műszaki, helymegválasztási és más vonatkozásainak
  ismertetése
  (például a tervezés, a műszaki kapacitás, a méret és a kiterjedés vonatkozásában) a
  környezetre a legkisebb hatást gyakorló alternatíva megjelölésével, valamint a környezeti hatások figyelembevétele mellett a
  választást alátámasztó legfontosabb okok felsorolásával. |
| --- | --- |

(2)

A
  figyelembe vett
  alternatívák műszaki, helymegválasztási és más vonatkozásainak
  ismertetése
  (például a tervezés, a műszaki kapacitás, a méret és a kiterjedés vonatkozásában) a
  környezetre a legkisebb hatást gyakorló alternatíva megjelölésével, valamint a környezeti hatások figyelembevétele mellett a
  választást alátámasztó legfontosabb okok felsorolásával.

figyelembe vett

ismertetése

a

a

a

kiterjedés vonatkozásában

környezetre a legkisebb hatást gyakorló alternatíva megjelölésével, valamint a környezeti hatások figyelembevétele mellett a

| (2) | A
  projektgazda által vizsgált, a tervezett projektre vonatkozó lehetséges
  alternatívák műszaki, helymegválasztási és más vonatkozásainak (például tervezés, műszaki kapacitás, méret és kiterjedés)

  , és
  a
  projekt egyedi ismertetése, a
  választást alátámasztó legfontosabb okok felsorolásával. |
| --- | --- |

(2)

A
  projektgazda által vizsgált, a tervezett projektre vonatkozó lehetséges
  alternatívák műszaki, helymegválasztási és más vonatkozásainak (például tervezés, műszaki kapacitás, méret és kiterjedés)

  , és
  a
  projekt egyedi ismertetése, a
  választást alátámasztó legfontosabb okok felsorolásával.

projektgazda által vizsgált, a tervezett projektre vonatkozó lehetséges

kiterjedés)

, és

projekt egyedi ismertetése, a

| (3) | Leírás a környezet
  meglévő
  állapotának releváns aspektusairól és azok valószínűsíthető időbeli alakulásáról a projekt végrehajtása nélkül (alapforgatókönyv). Ennek a leírásnak ki kell terjednie az esetleg már fennálló, a projekt szempontjából releváns környezeti problémákra, köztük különösen azokra, amelyek környezeti szempontból fontos területeket és természeti erőforrások igénybevételét érintik. |
| --- | --- |

(3)

Leírás a környezet
  meglévő
  állapotának releváns aspektusairól és azok valószínűsíthető időbeli alakulásáról a projekt végrehajtása nélkül (alapforgatókönyv). Ennek a leírásnak ki kell terjednie az esetleg már fennálló, a projekt szempontjából releváns környezeti problémákra, köztük különösen azokra, amelyek környezeti szempontból fontos területeket és természeti erőforrások igénybevételét érintik.

meglévő

| (3) | Leírás a környezet
  aktuális
  állapotának releváns aspektusairól
  (alapforgatókönyv)
  és azok valószínűsíthető időbeli alakulásáról a projekt végrehajtása nélkül
  , amennyiben a természeti és társadalmi változásokat az
  alapforgatókönyv
  alapján elfogadható bizonyossággal előre lehet látni
  . Ennek a leírásnak ki kell terjednie az esetleg már fennálló, a projekt szempontjából releváns környezeti problémákra, köztük különösen azokra, amelyek környezeti szempontból fontos területeket és természeti erőforrások igénybevételét érintik. |
| --- | --- |

(3)

Leírás a környezet
  aktuális
  állapotának releváns aspektusairól
  (alapforgatókönyv)
  és azok valószínűsíthető időbeli alakulásáról a projekt végrehajtása nélkül
  , amennyiben a természeti és társadalmi változásokat az
  alapforgatókönyv
  alapján elfogadható bizonyossággal előre lehet látni
  . Ennek a leírásnak ki kell terjednie az esetleg már fennálló, a projekt szempontjából releváns környezeti problémákra, köztük különösen azokra, amelyek környezeti szempontból fontos területeket és természeti erőforrások igénybevételét érintik.

aktuális

(alapforgatókönyv)

, amennyiben a természeti és társadalmi változásokat az

alapján elfogadható bizonyossággal előre lehet látni

| (4) | A környezet azon
  aspektusainak
  ismertetése, amelyekre a javasolt projekt valószínűsíthetően jelentős mértékű hatást fog kifejteni, ideértve különösen a népességet, az emberi egészséget, az állat- és a növényvilágot, a biológiai sokféleséget, a
  nyújtott ökoszisztéma-szolgáltatásokat, a
  földterületeket (területelvonás), a talajt (szervesanyag-tartalom, erózió, tömörödés, talajlezárás), a vizeket (minőség és mennyiség), a levegőt, az időjárási viszonyokat, az
  éghajlatváltozást
  (üvegházhatást okozó gázok kibocsátása, beleértve a területhasznosításból és annak megváltozásából, valamint az erdészeti tevékenységből származó kibocsátásokat is, mérséklő hatás, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás szempontjából releváns hatások, amennyiben a projekt figyelembe veszi az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kockázatokat), az anyagi javakat, a kulturális örökséget, beleértve az építészeti és a régészeti örökséget is, valamint a tájat; az ismertetésnek ki kell terjednie a felsorolt tényezők közötti kölcsönhatásokra, valamint a felsorolt tényezőknek a természetes és az emberi tevékenységből fakadó katasztrófakockázatokkal szembeni kitettségére, sérülékenységére és ellenálló képességére is. |
| --- | --- |

(4)

A környezet azon
  aspektusainak
  ismertetése, amelyekre a javasolt projekt valószínűsíthetően jelentős mértékű hatást fog kifejteni, ideértve különösen a népességet, az emberi egészséget, az állat- és a növényvilágot, a biológiai sokféleséget, a
  nyújtott ökoszisztéma-szolgáltatásokat, a
  földterületeket (területelvonás), a talajt (szervesanyag-tartalom, erózió, tömörödés, talajlezárás), a vizeket (minőség és mennyiség), a levegőt, az időjárási viszonyokat, az
  éghajlatváltozást
  (üvegházhatást okozó gázok kibocsátása, beleértve a területhasznosításból és annak megváltozásából, valamint az erdészeti tevékenységből származó kibocsátásokat is, mérséklő hatás, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás szempontjából releváns hatások, amennyiben a projekt figyelembe veszi az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kockázatokat), az anyagi javakat, a kulturális örökséget, beleértve az építészeti és a régészeti örökséget is, valamint a tájat; az ismertetésnek ki kell terjednie a felsorolt tényezők közötti kölcsönhatásokra, valamint a felsorolt tényezőknek a természetes és az emberi tevékenységből fakadó katasztrófakockázatokkal szembeni kitettségére, sérülékenységére és ellenálló képességére is.

aspektusainak

nyújtott ökoszisztéma-szolgáltatásokat, a

éghajlatváltozást

| (4) | A környezet azon
  tényezőinek
  ismertetése, amelyekre a javasolt projekt valószínűsíthetően jelentős mértékű hatást fog kifejteni, ideértve különösen a népességet, az emberi egészséget,
  az állat- és a növényvilágot,
  a biológiai sokféleséget, a földterületeket (területelvonás), a talajt (szervesanyag-tartalom, erózió, tömörödés, talajlezárás), a vizeket (minőség és mennyiség), a levegőt, az időjárási viszonyokat, az
  éghajlatot
  (üvegházhatást okozó gázok kibocsátása, beleértve a területhasznosításból és annak megváltozásából, valamint az erdészeti tevékenységből származó kibocsátásokat is, mérséklő hatás, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás szempontjából releváns hatások, amennyiben a projekt figyelembe veszi az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kockázatokat), az anyagi javakat, a kulturális örökséget, beleértve az építészeti és a régészeti örökséget is, valamint a tájat; az ismertetésnek ki kell terjednie a felsorolt tényezők közötti kölcsönhatásokra, valamint a felsorolt tényezőknek a természetes és az emberi tevékenységből fakadó katasztrófakockázatokkal szembeni kitettségére, sérülékenységére és ellenálló képességére is. |
| --- | --- |

(4)

A környezet azon
  tényezőinek
  ismertetése, amelyekre a javasolt projekt valószínűsíthetően jelentős mértékű hatást fog kifejteni, ideértve különösen a népességet, az emberi egészséget,
  az állat- és a növényvilágot,
  a biológiai sokféleséget, a földterületeket (területelvonás), a talajt (szervesanyag-tartalom, erózió, tömörödés, talajlezárás), a vizeket (minőség és mennyiség), a levegőt, az időjárási viszonyokat, az
  éghajlatot
  (üvegházhatást okozó gázok kibocsátása, beleértve a területhasznosításból és annak megváltozásából, valamint az erdészeti tevékenységből származó kibocsátásokat is, mérséklő hatás, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás szempontjából releváns hatások, amennyiben a projekt figyelembe veszi az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kockázatokat), az anyagi javakat, a kulturális örökséget, beleértve az építészeti és a régészeti örökséget is, valamint a tájat; az ismertetésnek ki kell terjednie a felsorolt tényezők közötti kölcsönhatásokra, valamint a felsorolt tényezőknek a természetes és az emberi tevékenységből fakadó katasztrófakockázatokkal szembeni kitettségére, sérülékenységére és ellenálló képességére is.

tényezőinek

az állat- és a növényvilágot,

éghajlatot

| (5) | A tervezett projekt mindazon, a környezetre gyakorolt, valószínűsíthetően jelentős mértékű hatásainak ismertetése, amelyek egyebek mellett a következőkből erednek: |
| --- | --- |

(5)

A tervezett projekt mindazon, a környezetre gyakorolt, valószínűsíthetően jelentős mértékű hatásainak ismertetése, amelyek egyebek mellett a következőkből erednek:

| (5) | A tervezett projekt mindazon, a környezetre gyakorolt, valószínűsíthetően jelentős mértékű hatásainak ismertetése, amelyek egyebek mellett a következőkből erednek: |
| --- | --- |

(5)

A tervezett projekt mindazon, a környezetre gyakorolt, valószínűsíthetően jelentős mértékű hatásainak ismertetése, amelyek egyebek mellett a következőkből erednek:

| | a) | a projekt létéből; |
| --- | --- | --- |

a)

a projekt létéből;

| | a) | a projekt létéből; |
| --- | --- | --- |

a)

a projekt létéből;

| | b) | a természetes erőforrások, ezen belül különösen a földterületek, a talaj, a vizek, a biológiai
  sokféleséget megtestesítő élővilág és a nyújtott ökoszisztéma-szogláltatások
  igénybevételéből, ezen erőforrások rendelkezésre állásának maximális figyelembevételével, a változó időjárási körülmények fényében is; |
| --- | --- | --- |

b)

a természetes erőforrások, ezen belül különösen a földterületek, a talaj, a vizek, a biológiai
  sokféleséget megtestesítő élővilág és a nyújtott ökoszisztéma-szogláltatások
  igénybevételéből, ezen erőforrások rendelkezésre állásának maximális figyelembevételével, a változó időjárási körülmények fényében is;

természetes

sokféleséget megtestesítő élővilág és a nyújtott ökoszisztéma-szogláltatások

| | b) | a természeti erőforrások, ezen belül különösen a földterületek, a talaj, a vizek, a biológiai
  sokféleség (köztük az állat- és növényvilág)
  igénybevételéből, ezen erőforrások rendelkezésre állásának maximális figyelembevételével, a változó időjárási körülmények fényében is; |
| --- | --- | --- |

b)

a természeti erőforrások, ezen belül különösen a földterületek, a talaj, a vizek, a biológiai
  sokféleség (köztük az állat- és növényvilág)
  igénybevételéből, ezen erőforrások rendelkezésre állásának maximális figyelembevételével, a változó időjárási körülmények fényében is;

természeti

sokféleség (köztük az állat- és növényvilág)

| | c) | a szennyezőanyag-kibocsátásból, a keltett zajból, rezgésekből, fényből, hőből és sugárzásból, a zavaró hatások okozásából, a hulladékok ártalmatlanításából; |
| --- | --- | --- |

c)

a szennyezőanyag-kibocsátásból, a keltett zajból, rezgésekből, fényből, hőből és sugárzásból, a zavaró hatások okozásából, a hulladékok ártalmatlanításából;

| | c) | a szennyezőanyag-kibocsátásból, a keltett zajból, rezgésekből, fényből, hőből és sugárzásból, a zavaró hatások okozásából, a hulladékok ártalmatlanításából; |
| --- | --- | --- |

c)

a szennyezőanyag-kibocsátásból, a keltett zajból, rezgésekből, fényből, hőből és sugárzásból, a zavaró hatások okozásából, a hulladékok ártalmatlanításából;

| | d) | az emberi egészséggel, a kulturális örökséggel, a környezettel kapcsolatos (például balesetek vagy katasztrófahelyzetek miatti) kockázatokból; |
| --- | --- | --- |

d)

az emberi egészséggel, a kulturális örökséggel, a környezettel kapcsolatos (például balesetek vagy katasztrófahelyzetek miatti) kockázatokból;

| | d) | az emberi egészséggel, a kulturális örökséggel, a környezettel kapcsolatos (például balesetek vagy katasztrófahelyzetek miatti)
  a projekt természetéből adódóan okkal feltételezhető
  kockázatokból; |
| --- | --- | --- |

d)

az emberi egészséggel, a kulturális örökséggel, a környezettel kapcsolatos (például balesetek vagy katasztrófahelyzetek miatti)
  a projekt természetéből adódóan okkal feltételezhető
  kockázatokból;

a projekt természetéből adódóan okkal feltételezhető

| | e) | a hatások és más projektek és tevékenységek hatásai közötti kölcsönhatásokból; |
| --- | --- | --- |

e)

a hatások és más projektek és tevékenységek hatásai közötti kölcsönhatásokból;

| | e) | a hatások és más
  meglévő és/vagy jóváhagyott
  projektek és tevékenységek hatásai közötti kölcsönhatásokból
  , amennyiben a valószínűsíthetően érintett földrajzi területen valósulnak meg, de még nem épültek meg, illetve nem üzemelnek, anélkül továbbá, hogy a projekttel kapcsolatos meglévő vagy nyilvánosan hozzáférhető információkon kívül más információk figyelembevétele is kötelező lenne
  ; |
| --- | --- | --- |

e)

a hatások és más
  meglévő és/vagy jóváhagyott
  projektek és tevékenységek hatásai közötti kölcsönhatásokból
  , amennyiben a valószínűsíthetően érintett földrajzi területen valósulnak meg, de még nem épültek meg, illetve nem üzemelnek, anélkül továbbá, hogy a projekttel kapcsolatos meglévő vagy nyilvánosan hozzáférhető információkon kívül más információk figyelembevétele is kötelező lenne
  ;

meglévő és/vagy jóváhagyott

, amennyiben a valószínűsíthetően érintett földrajzi területen valósulnak meg, de még nem épültek meg, illetve nem üzemelnek, anélkül továbbá, hogy a projekttel kapcsolatos meglévő vagy nyilvánosan hozzáférhető információkon kívül más információk figyelembevétele is kötelező lenne

| | f) | az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásából, beleértve a területhasznosításból és annak megváltozásából, valamint az erdészeti tevékenységből származó kibocsátásokat is; |
| --- | --- | --- |

f)

az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásából, beleértve a területhasznosításból és annak megváltozásából, valamint az erdészeti tevékenységből származó kibocsátásokat is;

| | f) | az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásából, beleértve a területhasznosításból és annak megváltozásából, valamint az erdészeti tevékenységből származó kibocsátásokat is; |
| --- | --- | --- |

f)

az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásából, beleértve a területhasznosításból és annak megváltozásából, valamint az erdészeti tevékenységből származó kibocsátásokat is;

| | g) | az igénybe vett technológiákból és anyagokból; |
| --- | --- | --- |

g)

az igénybe vett technológiákból és anyagokból;

| | g) | az igénybe vett technológiákból és anyagokból; |
| --- | --- | --- |

g)

az igénybe vett technológiákból és anyagokból;

| | h) | a hidromorfológiai változásokból. |
| --- | --- | --- |

h)

a hidromorfológiai változásokból.

| | h) | a hidromorfológiai változásokból. |
| --- | --- | --- |

h)

a hidromorfológiai változásokból.

| | A valószínűsíthetően jelentős mértékű hatások ismertetésének ki kell terjednie a projekt valamennyi közvetlen és közvetett, másodlagos, kölcsönhatásban jelentkező, országhatárokon átterjedő, rövid, közép- és hosszú távú, tartós és átmeneti, kedvező és kedvezőtlen hatására. Az ismertetésnek figyelembe kell vennie az Európai Unió és a tagállamok szintjén megállapított, a projekt szempontjából releváns környezetvédelmi célkitűzéseket. |
| --- | --- |

A valószínűsíthetően jelentős mértékű hatások ismertetésének ki kell terjednie a projekt valamennyi közvetlen és közvetett, másodlagos, kölcsönhatásban jelentkező, országhatárokon átterjedő, rövid, közép- és hosszú távú, tartós és átmeneti, kedvező és kedvezőtlen hatására. Az ismertetésnek figyelembe kell vennie az Európai Unió és a tagállamok szintjén megállapított, a projekt szempontjából releváns környezetvédelmi célkitűzéseket.

| | A valószínűsíthetően jelentős mértékű hatások ismertetésének ki kell terjednie a projekt valamennyi közvetlen és közvetett, másodlagos, kölcsönhatásban jelentkező, országhatárokon átterjedő, rövid, közép- és hosszú távú, tartós és átmeneti, kedvező és kedvezőtlen hatására. Az ismertetésnek figyelembe kell vennie az Európai Unió és a tagállamok szintjén megállapított, a projekt szempontjából releváns környezetvédelmi célkitűzéseket. |
| --- | --- |

A valószínűsíthetően jelentős mértékű hatások ismertetésének ki kell terjednie a projekt valamennyi közvetlen és közvetett, másodlagos, kölcsönhatásban jelentkező, országhatárokon átterjedő, rövid, közép- és hosszú távú, tartós és átmeneti, kedvező és kedvezőtlen hatására. Az ismertetésnek figyelembe kell vennie az Európai Unió és a tagállamok szintjén megállapított, a projekt szempontjából releváns környezetvédelmi célkitűzéseket.

| (6) | Az 5. pont szerinti környezeti hatások megállapítása céljából alkalmazott előrejelzési módszerek ismertetése, valamint a legfontosabb bizonytalansági tényezők és ezek hatásbecslésre és a legkedvezőbb alternatíva kiválasztására kifejtett hatásainak bemutatása. |
| --- | --- |

(6)

Az 5. pont szerinti környezeti hatások megállapítása céljából alkalmazott előrejelzési módszerek ismertetése, valamint a legfontosabb bizonytalansági tényezők és ezek hatásbecslésre és a legkedvezőbb alternatíva kiválasztására kifejtett hatásainak bemutatása.

| (6) | Az 5. pont szerinti környezeti hatások megállapítása céljából alkalmazott előrejelzési módszerek ismertetése, valamint a legfontosabb bizonytalansági tényezők és ezek hatásbecslésre és a legkedvezőbb alternatíva kiválasztására kifejtett hatásainak bemutatása. |
| --- | --- |

(6)

Az 5. pont szerinti környezeti hatások megállapítása céljából alkalmazott előrejelzési módszerek ismertetése, valamint a legfontosabb bizonytalansági tényezők és ezek hatásbecslésre és a legkedvezőbb alternatíva kiválasztására kifejtett hatásainak bemutatása.

| (7) | Az 5. pont szerinti jelentős káros környezeti következmények elkerülése, csökkentése és
  , ha lehet,
  ellentételezése érdekében tervezett intézkedések ismertetése, valamint az esetleg javasolt monitoringtevékenység bemutatása, beleértve a projekt végrehajtását követően a környezetre gyakorolt káros hatásokra vonatkozóan elvégzendő elemzések előkészítését is. Az ismertetésnek el kell magyaráznia, hogy a tervezett intézkedések milyen mértékben csökkentik vagy ellentételezik a jelentős káros következményeket, és mind az építés, mind az üzemeltetés tartamára ki kell terjednie. |
| --- | --- |

(7)

Az 5. pont szerinti jelentős káros környezeti következmények elkerülése, csökkentése és
  , ha lehet,
  ellentételezése érdekében tervezett intézkedések ismertetése, valamint az esetleg javasolt monitoringtevékenység bemutatása, beleértve a projekt végrehajtását követően a környezetre gyakorolt káros hatásokra vonatkozóan elvégzendő elemzések előkészítését is. Az ismertetésnek el kell magyaráznia, hogy a tervezett intézkedések milyen mértékben csökkentik vagy ellentételezik a jelentős káros következményeket, és mind az építés, mind az üzemeltetés tartamára ki kell terjednie.

elkerülése,

, ha lehet,

| (7) | Az 5. pont szerinti jelentős káros környezeti következmények
  mindenek előtti

  megelőzése

  és
  csökkentése és
  – végső esetben –
  ellentételezése érdekében tervezett intézkedések ismertetése, valamint az esetleg javasolt monitoringtevékenység bemutatása, beleértve a projekt végrehajtását követően a környezetre gyakorolt káros hatásokra vonatkozóan elvégzendő elemzések előkészítését is. Az ismertetésnek el kell magyaráznia, hogy a tervezett intézkedések milyen mértékben
  előzik meg,
  csökkentik vagy ellentételezik a jelentős káros következményeket, és mind az építés, mind az üzemeltetés tartamára ki kell terjednie. |
| --- | --- |

(7)

Az 5. pont szerinti jelentős káros környezeti következmények
  mindenek előtti

  megelőzése

  és
  csökkentése és
  – végső esetben –
  ellentételezése érdekében tervezett intézkedések ismertetése, valamint az esetleg javasolt monitoringtevékenység bemutatása, beleértve a projekt végrehajtását követően a környezetre gyakorolt káros hatásokra vonatkozóan elvégzendő elemzések előkészítését is. Az ismertetésnek el kell magyaráznia, hogy a tervezett intézkedések milyen mértékben
  előzik meg,
  csökkentik vagy ellentételezik a jelentős káros következményeket, és mind az építés, mind az üzemeltetés tartamára ki kell terjednie.

mindenek előtti

megelőzése

és

– végső esetben –

előzik meg,

| (8) | Azon természetes és az emberi tevékenységből fakadó katasztrófakockázatok és baleseti kockázatok elemzése, amelyekkel szemben a projekt sérülékeny lehet, valamint az ilyen jellegű kockázatok megelőzése, illetve a veszélyhelyzetekre való felkészülés és reagálás érdekében (például a
  módosított 96/82/EK
  irányelv alapján) esetleg tervezett intézkedések bemutatása. |
| --- | --- |

(8)

Azon természetes és az emberi tevékenységből fakadó katasztrófakockázatok és baleseti kockázatok elemzése, amelyekkel szemben a projekt sérülékeny lehet, valamint az ilyen jellegű kockázatok megelőzése, illetve a veszélyhelyzetekre való felkészülés és reagálás érdekében (például a
  módosított 96/82/EK
  irányelv alapján) esetleg tervezett intézkedések bemutatása.

módosított 96/82/EK

| (8) | Azon természetes és az emberi tevékenységből fakadó
  , valószínűsíthető
  katasztrófakockázatok és baleseti kockázatok elemzése, amelyekkel szemben a projekt sérülékeny lehet, valamint az ilyen jellegű kockázatok megelőzése, illetve a veszélyhelyzetekre való felkészülés és reagálás érdekében (például a
  veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyének kezeléséről szóló 2012. július 4-i 2012/18/EU európai parlamenti és tanácsi
  irányelv
  , illetve az egyéb uniós előírásokból vagy nemzetközi megállapodásokból fakadó kötelezettségek
  alapján) esetleg tervezett intézkedések bemutatása. |
| --- | --- |

(8)

Azon természetes és az emberi tevékenységből fakadó
  , valószínűsíthető
  katasztrófakockázatok és baleseti kockázatok elemzése, amelyekkel szemben a projekt sérülékeny lehet, valamint az ilyen jellegű kockázatok megelőzése, illetve a veszélyhelyzetekre való felkészülés és reagálás érdekében (például a
  veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyének kezeléséről szóló 2012. július 4-i 2012/18/EU európai parlamenti és tanácsi
  irányelv
  , illetve az egyéb uniós előírásokból vagy nemzetközi megállapodásokból fakadó kötelezettségek
  alapján) esetleg tervezett intézkedések bemutatása.

, valószínűsíthető

veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyének kezeléséről szóló 2012. július 4-i 2012/18/EU európai parlamenti és tanácsi

, illetve az egyéb uniós előírásokból vagy nemzetközi megállapodásokból fakadó kötelezettségek

| (9) | A fenti pontok alapján megadott információk nem technikai jellegű összefoglalása. |
| --- | --- |

(9)

A fenti pontok alapján megadott információk nem technikai jellegű összefoglalása.

| (9) | A fenti pontok alapján megadott információk nem technikai jellegű összefoglalása. |
| --- | --- |

(9)

A fenti pontok alapján megadott információk nem technikai jellegű összefoglalása.

| (10) | Azon nehézségek (műszaki vagy hozzáértésbeli hiányosságok) esetleges jelzése, amelyekkel a projektgazda az előírt információk összegyűjtése során szembesült, a rendelkezésre bocsátott ismertetések és leírások elkészítése során felhasznált források megjelölése, valamint a legfontosabb bizonytalansági tényezők és ezek hatásbecslésre és a legkedvezőbb alternatíva kiválasztására kifejtett hatásainak bemutatása. |
| --- | --- |

(10)

Azon nehézségek (műszaki vagy hozzáértésbeli hiányosságok) esetleges jelzése, amelyekkel a projektgazda az előírt információk összegyűjtése során szembesült, a rendelkezésre bocsátott ismertetések és leírások elkészítése során felhasznált források megjelölése, valamint a legfontosabb bizonytalansági tényezők és ezek hatásbecslésre és a legkedvezőbb alternatíva kiválasztására kifejtett hatásainak bemutatása.

| (10) | Azon nehézségek (műszaki vagy hozzáértésbeli hiányosságok) esetleges jelzése, amelyekkel a projektgazda az előírt információk összegyűjtése során szembesült, a rendelkezésre bocsátott ismertetések és leírások elkészítése során felhasznált források megjelölése, valamint a legfontosabb bizonytalansági tényezők és ezek hatásbecslésre és a legkedvezőbb alternatíva kiválasztására kifejtett hatásainak bemutatása. |
| --- | --- |

(10)

Azon nehézségek (műszaki vagy hozzáértésbeli hiányosságok) esetleges jelzése, amelyekkel a projektgazda az előírt információk összegyűjtése során szembesült, a rendelkezésre bocsátott ismertetések és leírások elkészítése során felhasznált források megjelölése, valamint a legfontosabb bizonytalansági tényezők és ezek hatásbecslésre és a legkedvezőbb alternatíva kiválasztására kifejtett hatásainak bemutatása.

---

(1)  Az ügyet az 57. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz újratárgyalásra. (A7-0277/2013).

1

(2)  

  HL L 316., 2012.11.14., 12. o.

2

HL L 316., 2012.11.14., 12. o.

(3)  

  HL L 206., 1992.7.22., 7. o.

3

HL L 206., 1992.7.22., 7. o.

(4)  
  A Tanács 2005. február 17-i 2005/370/EK határozata (HL L 124., 2005.5.17., 1. o.).

4

A Tanács 2005. február 17-i 2005/370/EK határozata (HL L 124., 2005.5.17., 1. o.).

(*)  
  Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról szóló rendelet (2011/0302(COD)) száma, dátuma és címe.

*

Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról szóló rendelet (2011/0302(COD)) száma, dátuma és címe.

(**)  
  Ezen irányelv hatálybalépésének időpontját követő 24 hónappal.

**

Ezen irányelv hatálybalépésének időpontját követő 24 hónappal.

---

2013. október 10.

| 19.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/212 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/212

---

P7_TA(2013)0415

Jordánia uniós programokban való részvétele ***

Az Európai Parlament 2013. október 10-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Jordán Hásimita Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt, a Jordán Hásimita Királyság uniós programokban való részvételét szabályozó általános elvekre vonatkozó, az Európai Unió és a Jordán Hásimita Királyság közötti keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (12138/2012 – C7-0008/2013 – 2012/0108(NLE))

(Egyetértés)

(2016/C 181/31)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (12138/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (12138/2012),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Jordán Hásimita Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt, a Jordán Hásimita Királyság uniós programokban való részvételét szabályozó általános elvekre vonatkozó, az Európai Unió és a Jordán Hásimita Királyság közötti keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyvtervezetre (12135/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Jordán Hásimita Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt, a Jordán Hásimita Királyság uniós programokban való részvételét szabályozó általános elvekre vonatkozó, az Európai Unió és a Jordán Hásimita Királyság közötti keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyvtervezetre (12135/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 217. cikkének megfelelően – összefüggésben 218. cikke (6) bekezdése a) pontjának második albekezdésével, valamint 218. cikke (8) bekezdésének első albekezdésével – a Tanács által benyújtott egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0008/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 217. cikkének megfelelően – összefüggésben 218. cikke (6) bekezdése a) pontjának második albekezdésével, valamint 218. cikke (8) bekezdésének első albekezdésével – a Tanács által benyújtott egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0008/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A7-0305/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A7-0305/2013),

| 1. | jóváhagyja a jegyzőkönyv elfogadását; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a jegyzőkönyv elfogadását;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az európai szomszédságpolitika keretében továbbra is elő kell mozdítani a Jordán Hásimita Királysággal folytatott szoros együttműködést és párbeszédet, valamint az Unió és Jordánia közötti politikai és gazdasági párbeszédet; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az európai szomszédságpolitika keretében továbbra is elő kell mozdítani a Jordán Hásimita Királysággal folytatott szoros együttműködést és párbeszédet, valamint az Unió és Jordánia közötti politikai és gazdasági párbeszédet;

| 3. | emlékeztet, hogy a jordán hatóságok becslései szerint több mint 500 000 szíriai menekült keresett menedéket Jordániában, és hogy a szíriai válság komoly hatással van Jordánia gazdaságára és költségvetésére, tekintetbe véve a menekültek humanitárius támogatásához szükséges pénzügyi forrásokat; sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy 2012 augusztusa óta a jordán határ zárva van a Szíriából az országba érkező palesztin menekültek előtt; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet, hogy a jordán hatóságok becslései szerint több mint 500 000 szíriai menekült keresett menedéket Jordániában, és hogy a szíriai válság komoly hatással van Jordánia gazdaságára és költségvetésére, tekintetbe véve a menekültek humanitárius támogatásához szükséges pénzügyi forrásokat; sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy 2012 augusztusa óta a jordán határ zárva van a Szíriából az országba érkező palesztin menekültek előtt;

| 4. | hangsúlyozza ezért, hogy Jordániát megfelelő pénzügyi, technikai és humanitárius támogatásban kell részesíteni; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza ezért, hogy Jordániát megfelelő pénzügyi, technikai és humanitárius támogatásban kell részesíteni;

| 5. | nagyra értékeli őfelsége II. Abdullah jordán király elkötelezettségét a Jordániát és a jordán népet szolgáló, rendkívül széles körű reformfolyamat előmozdítása iránt; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy fenntartható eredményeket érjenek el e reformok során, különösen a társadalmi igazságosság területén; |
| --- | --- |

5.

nagyra értékeli őfelsége II. Abdullah jordán király elkötelezettségét a Jordániát és a jordán népet szolgáló, rendkívül széles körű reformfolyamat előmozdítása iránt; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy fenntartható eredményeket érjenek el e reformok során, különösen a társadalmi igazságosság területén;

| 6. | üdvözli és támogatja továbbá Jordánia közvetítőként játszott proaktív és konstruktív szerepét, amelynek során erőfeszítéseket tett a közel-keleti konfliktusok tartós megoldásának keresésében; |
| --- | --- |

6.

üdvözli és támogatja továbbá Jordánia közvetítőként játszott proaktív és konstruktív szerepét, amelynek során erőfeszítéseket tett a közel-keleti konfliktusok tartós megoldásának keresésében;

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Jordán Hásimita Királyság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

7.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Jordán Hásimita Királyság kormányának és parlamentjének.

---

| 19.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/213 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/213

---

P7_TA(2013)0416

Az európai határőrizeti rendszer (EUROSUR) létrehozása ***I

Az Európai Parlament 2013. október 10-i jogalkotási állásfoglalása az európai határőrizeti rendszer (EUROSUR) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0873 – C7-0506/2011 – 2011/0427(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 181/32)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0873), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0873),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 77. cikke (2) bekezdésének d) pontjára, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0506/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 77. cikke (2) bekezdésének d) pontjára, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0506/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, amely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, amely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. június 14-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. június 14-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0232/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0232/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatot; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatot;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

P7_TC1-COD(2011)0427

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. október 10-én került elfogadásra az európai határőrizeti rendszer (Eurosur) létrehozásáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1052/2013/EU rendelet.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

Az Európai Parlament nyilatkozata

Az Európai Parlament hangsúlyozza, hogy az EU intézményeinek semleges szóhasználatra kell törekedniük az olyan, harmadik országbeli állampolgárokat érintő jogalkotási szövegeikben, akiknek a tagállamok területén való jelenlétét a tagállamok hatóságai nem – vagy már nem – engedélyezik. Ezekben az esetekben az uniós intézményeknek – amennyiben létezik alternatív megfogalmazásmód – kerülniük kell az „illegális” szó használatát, személyekre történő utaláskor pedig minden esetben a „rendezetlen jogi helyzetű migránsok” kifejezést kell használni.

---

| 19.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/214 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/214

---

P7_TA(2013)0417

A kadmiumot tartalmazó hordozható elemek és akkumulátorok ***I

Az Európai Parlament 2013. október 10-i jogalkotási állásfoglalása az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról szóló 2006/66/EK irányelvnek a vezeték nélküli villamos kézi szerszámokba szánt, kadmiumot tartalmazó hordozható elemek és akkumulátorok forgalomba hozatala tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2012)0136 – C7-0087/2012 – 2012/0066(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 181/33)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0136), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0136),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 192. cikkének (1) bekezdésére és 114. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0087/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 192. cikkének (1) bekezdésére és 114. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0087/2012),

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok alkalmazására és a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok alkalmazására és a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 192. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 192. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. május 24-i véleményére (1) |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. május 24-i véleményére (1)

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. június 14-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. június 14-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. és 37. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. és 37. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A7–0131/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A7–0131/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 229., 2012.7.31., 140. o.

---

P7_TC1-COD(2012)0066

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. október 10-én került elfogadásra az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról szóló 2006/66/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a vezeték nélküli villamos kézi szerszámokba szánt, kadmiumot tartalmazó hordozható elemek és akkumulátorok, valamint az alacsony higanytartalmú gombelemek forgalomba hozatala tekintetében történő módosításáról, és a 2009/603/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2013/56/EU irányelv.)

---