# Den Europæiske Unions C 194/2016

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 194 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 59. årgang1. juni 2016 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 194

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

59. årgang1. juni 2016

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2016/C 194/01 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.8027 — Investindustrial/Catelli/Artsana) (
  1
  ) | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2016/C 194/01

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.8027 — Investindustrial/Catelli/Artsana) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2016/C 194/02 | Euroens vekselkurs | 2 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2016/C 194/03 | Oplysninger, der skal fremlægges i henhold til artikel 5, stk. 2 — Oprettelse af en europæisk gruppe for territorialt samarbejde (EGTS) (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1082/2006 af 5. juli 2006 ( EUT L 210 af 31.7.2006, s. 19 )) | 3 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2016/C 194/02

Euroens vekselkurs

2

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2016/C 194/03

Oplysninger, der skal fremlægges i henhold til artikel 5, stk. 2 — Oprettelse af en europæisk gruppe for territorialt samarbejde (EGTS) (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1082/2006 af 5. juli 2006 ( EUT L 210 af 31.7.2006, s. 19 ))

(Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1082/2006 af 5. juli 2006 ( EUT L 210 af 31.7.2006, s. 19 ))

3

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2016/C 194/04 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.8019 — Advent International/Nuplex Industries) (
  1
  ) | 5 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2016/C 194/05 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 6 |
| 2016/C 194/06 | Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en ændring af mindre omfang i overensstemmelse med artikel 53, stk. 2, andet afsnit, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 | 9 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2016/C 194/04

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.8019 — Advent International/Nuplex Industries) (
  1
  )

1

5

ANDET

Europa-Kommissionen

2016/C 194/05

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

6

2016/C 194/06

Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en ændring af mindre omfang i overensstemmelse med artikel 53, stk. 2, andet afsnit, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012

9

---

| | Berigtigelser |
| --- | --- |
| 2016/C 194/07 | Berigtigelse til opdateringen af bilag II og tabel 1 og 2 i bilag IIIb for så vidt angår de gældende beløb i euro i henhold til artikel 10a i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/62/EF, som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/76/EU ( EUT C 101 af 17.3.2016 ) | 15 |

Berigtigelser

2016/C 194/07

Berigtigelse til opdateringen af bilag II og tabel 1 og 2 i bilag IIIb for så vidt angår de gældende beløb i euro i henhold til artikel 10a i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/62/EF, som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/76/EU ( EUT C 101 af 17.3.2016 )

15

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 1.6.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 194/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 194/1

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.8027 — Investindustrial/Catelli/Artsana)

(EØS-relevant tekst)

(2016/C 194/01)

Den 23. maj 2016 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokument nr. 32016M8027. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokument nr. 32016M8027. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 1.6.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 194/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 194/2

---

Euroens vekselkurs (1)

31. maj 2016

(2016/C 194/02)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1154 |
| JPY | japanske yen | 123,83 |
| DKK | danske kroner | 7,4376 |
| GBP | pund sterling | 0,76185 |
| SEK | svenske kroner | 9,2910 |
| CHF | schweiziske franc | 1,1044 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 9,3200 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 27,022 |
| HUF | ungarske forint | 314,11 |
| PLN | polske zloty | 4,3865 |
| RON | rumænske leu | 4,5108 |
| TRY | tyrkiske lira | 3,2927 |
| AUD | australske dollar | 1,5366 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4530 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,6640 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6516 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,5367 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 326,11 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 17,5863 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,3363 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,4895 |
| IDR | indonesiske rupiah | 15 180,41 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,5940 |
| PHP | filippinske pesos | 52,149 |
| RUB | russiske rubler | 73,5300 |
| THB | thailandske bath | 39,775 |
| BRL | brasilianske real | 3,9850 |
| MXN | mexicanske pesos | 20,5185 |
| INR | indiske rupee | 74,9510 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1154

JPY

japanske yen

123,83

DKK

danske kroner

7,4376

GBP

pund sterling

0,76185

SEK

svenske kroner

9,2910

CHF

schweiziske franc

1,1044

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

9,3200

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

27,022

HUF

ungarske forint

314,11

PLN

polske zloty

4,3865

RON

rumænske leu

4,5108

TRY

tyrkiske lira

3,2927

AUD

australske dollar

1,5366

CAD

canadiske dollar

1,4530

HKD

hongkongske dollar

8,6640

NZD

newzealandske dollar

1,6516

SGD

singaporeanske dollar

1,5367

KRW

sydkoreanske won

1 326,11

ZAR

sydafrikanske rand

17,5863

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,3363

HRK

kroatiske kuna

7,4895

IDR

indonesiske rupiah

15 180,41

MYR

malaysiske ringgit

4,5940

PHP

filippinske pesos

52,149

RUB

russiske rubler

73,5300

THB

thailandske bath

39,775

BRL

brasilianske real

3,9850

MXN

mexicanske pesos

20,5185

INR

indiske rupee

74,9510

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 1.6.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 194/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 194/3

---

Oplysninger, der skal fremlægges i henhold til artikel 5, stk. 2

Oprettelse af en europæisk gruppe for territorialt samarbejde (EGTS)

(Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1082/2006 af 5. juli 2006 (EUT L 210 af 31.7.2006, s. 19))

(2016/C 194/03)

I.1.   Navn, adresse og kontakt(er)

Registreret navn: Tisza Korlátolt Felelősségű Európai Területi Társulás

Hjemsted:

Kontaktperson: Oszkár Seszták, direktør, +36 45500-700

Gruppens internetadresse: hivatal@kisvarda.hu

I.2.   Gruppens varighed:

Gruppens varighed: ubegrænset

Registreringsdato:

Offentliggørelsesdato:

II.   MÅLSÆTNINGER

Det overordnede mål med gruppen er at fremme det grænseoverskridende samarbejde blandt dens medlemmer med henblik på at styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed.

Det specifikke mål er i henhold til den mellemstatslige konvention at etablere et grænseoverskridende samarbejde inden for følgende udviklingsområder:

| a) | transport- og kommunikationsinfrastrukturer |
| --- | --- |

a)

transport- og kommunikationsinfrastrukturer

| b) | energi |
| --- | --- |

b)

energi

| c) | turisme |
| --- | --- |

c)

turisme

| d) | uddannelse og erhvervsuddannelse |
| --- | --- |

d)

uddannelse og erhvervsuddannelse

| e) | forskning og videnskabelig udvikling |
| --- | --- |

e)

forskning og videnskabelig udvikling

| f) | kultur |
| --- | --- |

f)

kultur

| g) | sundhed |
| --- | --- |

g)

sundhed

| h) | sport |
| --- | --- |

h)

sport

| i) | beskyttelse og udvikling af Tisza og dens bifloder |
| --- | --- |

i)

beskyttelse og udvikling af Tisza og dens bifloder

| j) | logistik |
| --- | --- |

j)

logistik

| k) | støtte til SMV |
| --- | --- |

k)

støtte til SMV

| l) | miljø- og naturbeskyttelse |
| --- | --- |

l)

miljø- og naturbeskyttelse

| m) | landbrug |
| --- | --- |

m)

landbrug

| n) | problemer med befolkning i grænseområder. |
| --- | --- |

n)

problemer med befolkning i grænseområder.

III.   YDERLIGERE OPLYSNINGER OM GRUPPENS NAVN

Ungarsk navn: Tisza Korlátolt Felelősségű Európai Területi Társulás

Forkortelse eller akronym: Tisza ETT

Ukrainsk navn: Європейське об'єднання територiального спiвробiтництва з обмеженою вiдповiдальнiстю ТИСА

Forkortelse eller akronym: ЄOТС ТИСА

Navn på engelsk: Tisza European Grouping of Territorial Cooperation Limited Liability

Forkortelse eller akronym: Tisza EGTC

IV.   MEDLEMMER

IV.1.   Gruppens samlede antal medlemmer: 3

IV.2.   Gruppens medlemmers nationaliteter: Ungarn og Ukraine

IV.3.   Oplysninger om medlemmerne

Officielt navn: Kisvárda Városi Önkormányzat (byen Kisvárda)

Postadresse:

Kontaktoplysninger:

Internetadresse:

Medlemstype: lokale myndigheder

Officielt navn: Szabolcs–Szatmár–Bereg Megyei Önkormányzat (distriktet Szabolcs–Szatmár–Bereg)

Postadresse:

Kontaktoplysninger:

Internetadresse:

Medlemstype: lokale myndigheder

Officielt navn: Закарпатська обласна рада (regionen Zakarpattia)

Postadresse:

Kontaktoplysninger:

Internetadresse:

Medlemstype: lokale myndigheder

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 1.6.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 194/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 194/5

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.8019 — Advent International/Nuplex Industries)

(EØS-relevant tekst)

(2016/C 194/04)

| 1. | Den 25. maj 2016 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved virksomheden Advent International Corporation (»AIC«, USA) gennem opkøb af aktier erhverver kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele Nuplex Industries Ltd. (»Nuplex«, New Zealand). |
| --- | --- |

1.

Den 25. maj 2016 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved virksomheden Advent International Corporation (»AIC«, USA) gennem opkøb af aktier erhverver kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele Nuplex Industries Ltd. (»Nuplex«, New Zealand).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:
  —   Advent: global privat kapitalinvestor, der bl.a. kontrollerer Allnex Belgium S.A., en global producent af industrielle coating-harpikser
  —   Nuplex: global producent af industrielle coating-harpikser. |
| --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—   Advent: global privat kapitalinvestor, der bl.a. kontrollerer Allnex Belgium S.A., en global producent af industrielle coating-harpikser

—   Nuplex: global producent af industrielle coating-harpikser.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Europa-Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Europa-Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Europa-Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer M.8019 — Advent International/Nuplex Industries sendes til Europa-Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

4.

Europa-Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer M.8019 — Advent International/Nuplex Industries sendes til Europa-Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 1.6.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 194/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 194/6

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2016/C 194/05)

Denne offentliggørelse giver ret til at rejse indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

»ŠTAJERSKI HMELJ«

EU-nr.: SI-PGI-0005-01191 — 10.1.2014

BOB ( ) BGB ( X )

1.   Betegnelse

»Štajerski hmelj«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Slovenien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Produkttype

Kategori 1.8. Andre produkter i bilag I til traktaten (krydderier m.m.)

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Humleplanten er en urteartig, flerårig slyngplante. Planten er tvebo, hvilket vil sige, at der på en given plante kun befinder sig enten han- eller hunblomster. Det er kun hunplanterne, der er af erhvervsmæssig interesse, da der udelukkende udvikles humlekopper på disse.

»Štajerski hmelj« udmærker sig ved sin fine humlearoma og ved noter af urter, frugt og blomster. »Štajerski hmelj« omfatter slovenske humlesorter, der er opført på den nationale liste over sorter, primært Savinjski golding, Aurora, Atlas, Ahil, Apolon, Bobek, Buket, Blisk, Celeia, Cekin, Cicero, Cerera, Dana, Styrian gold, Styrian Eureka og Styrian Eagle. De sorter, der dyrkes i størst omfang, er Aurora, Bobek, Celeia og Savinjski golding, mens de nyere sorter Dana og Styrian gold udgør en mindre del. Sorterne tilhører finaroma- og aromahumlesorter (Aurora, Bobek, Celeia og Savinjski golding) og bitterhumlesorter (Dana).

Det slovenske institut for humleforskning og brygning fastslår det gennemsnitlige indhold og sammensætningen af æteriske olier i friskplukkede og tørrede humlekopper, der vokser i det beskyttede geografiske område. I perioden 2005-2014 indeholdt sorten Aurora, der er den mest populære sort, 1,4 ml æteriske olier pr. 100 g tørrede humlekopper, med 6,1 rel. % farnesen og 0,8 rel. % linalool. Forholdet mellem alpha-humulen og beta-caryophyllen var 3,1. I perioden 2005-2014 indeholdt sorten Savinjski golding 1,1 ml æteriske olier pr. 100 g tørrede humlekopper, med 6,0 rel. % farnesen og 0,5 rel. % linalool. Forholdet mellem alpha-humulen og beta-caryophyllen var 2,9.

Det mindste indhold af æteriske olier i »Štajerski hmelj« er 0,5 ml pr. 100 g tørrede humlekopper.

Registreringen af betegnelsen »Štajerski hmelj« vedrører de tørrede humlekopper og de humlepellets eller den humleekstrakt, som udvindes heraf. Alle disse produkter udvindes af tørrede humlekopper. Til de konventionelle humleprodukter hører pellets af type 90 og lupulinberigede pellets af type 45 samt CO2-humleekstrakt og ethanolhumleekstrat.

2

Pellets af type 90 fremstilles ved at formale humlen og presse den gennem en pelletpresse. Pellets af type 45 fremstilles ved at formale frosne, tørrede humlekopper, som forinden er blevet siet for at fjerne de dele af kopperne, som ikke indeholder lupulin.

3.3.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle etaper af produktionen af »Štajerski hmelj«, herunder tørringen af humlekopperne, skal finde sted i det afgrænsede geografiske område.

Pellets og ekstrakt kan også fremstilles uden for det afgrænsede geografiske område. Ved produktionen af pellets eller ekstrakt er det ikke tilladt at tilsætte andre stoffer til de tørrede humlekopper.

3.5.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

3.6.   Specifikke regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Specifikke regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

»Štajerski hmelj« mærkes med det fælles logo for »Štajerski hmelj«.

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske område strækker sig til regionen Štajerskas vestlige grænse og løber derfra mod sydvest og syd langs med floden Sava. I sydvest afgrænses området ved statsgrænsen med Kroatien, i øst ved floden Mura og i nord ved statsgrænsen til Østrig.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

Ud over at give anledning til produktionen af humle for flere århundreder siden har de gunstige klimatiske forhold og jordbundsforhold i det geografiske område også i vidt omfang bidraget til »Štajerski hmeljs« høje kvalitet og som følge heraf dens internationale ry og anerkendelse.

Der løber flere floder (Savinja, Mislinja, Drava og Mura) gennem det geografiske område, hvor »Štajerski hmelj« produceres, og disse har en stor indflydelse på planternes vækst og udvikling og på produktets kvalitet. På terrasserne langs med floderne består jorden mestendels af mellemdyb til dyb eutrisk cambisol, der ligger på en blanding af sand og grus, hvilket klassificerer dem som kambisk jord. Disse jordtyper er de mest velegnede til dyrkning af humle. Temperaturen er også en væsentlig faktor for humleplanternes vækst og udvikling. De optimale vækstbetingelser for humle er temperaturer på 15-18 °C. Dette optimale temperaturinterval findes i hele det geografiske område, hvor der produceres humle. I vækstperioden har humlen behov for 500 til 600 mm nedbør. I det geografiske område falder der i gennemsnit 690 mm nedbør i løbet af vækstperioden (fra april til september).

Det angivne geografiske område har en stor indflydelse på produktionen af humle, da de klimatiske forhold, jordbunden og tradition bidrager til kvaliteten og dermed til »Štajerski hmeljs« ry. Navnlig ved sorten Savinjski golding ses det geografiske områdes indflydelse. Den engelske sort Fuggle blev indført fra England sidst i det 19. århundrede. Efter 1926, hvor mere følsomme sorter blev ødelagt af skimmel, vandt Fuggles økotype, Savinjski golding, frem. Selvom Savinjski golding genetisk tilhører Fugglegruppen, adskiller kvaliteten af dens æteriske olier sig fra Fugglesorterne. Det er resultatet af det geografiske produktionsområdes indflydelse, som kommer til udtryk i oliernes sammensætning og kvalitet (Joh. Barth & Sohn GmbH). En sammenligning mellem de enkelte bestanddele af æteriske olier fra flere forskellige prøver af de to sorter viser, at Savinjski golding har en lavere maksimumværdi for beta-caryphyllen, hvilket giver en højere maksimalværdi for forholdet mellem alpha-humulen og beta-caryphyllen. Forholdet mellem alpha-humulen og beta-caryphyllen er en af de væsentligste indikatorer for kvaliteten af humlens aroma. Også maksimumværdierne af farnesen og linalool, som er yderligere to indikatorer for, hvor fin humlens aroma er, er højere i prøverne af sorten Savinjski golding end i prøverne af sorten Fuggle (hvilket bekræftes af talrige resultater i løbet af de 60 år, Det slovenske institut for humleforskning og brygning (IHPS) har fungeret). Det er netop denne sort, Savinjski golding, der har givet »Štajerski hmelj« (Styrian hops) dens gode ry på verdensplan.

99 % af »Štajerski hmelj« anvendes til brygning af øl, og humlens bitterstoffer og æteriske olier giver øllet dets karakteristiske bitterhed og aroma. »Štajerski hmelj« er kendt i hele verden for sin fine aroma og udmærker sig ved en høj andel af æteriske olier, i visse tilfælde over 4,0 ml pr. 100 g tørrede humlekopper.

Kvaliteten, dvs. produktets høje indhold af alphasyrer eller æteriske olier og dets ensartethed og stabilitet, er blevet forbedret yderligere gennem målrettet forædling, hvilket har ført til udviklingen af nye slovenske humlesorter. I alle typer af produktet findes højere værdier for alfasyrer og mængderne af æteriske olier. Sorten Savinjski golding er blevet efterfulgt af nye, lokale slovenske sorter, som bibeholder den behagelige humlearoma sammen med en række forskellige frugtagtige og blomsteragtige noter. De har et enestående ry i hele verden og giver øllet en behagelig afrundet bitterhed og en af aroma af høj kvalitet.

Dyrkning af planter, der stammer fra plantemateriale af høj kvalitet, og moderplanter, som er fri for virus og viroider, indvirker også på kvaliteten af den humle, der produceres.

Der er en lang tradition for humledyrkning i Slovenien, og dyrkningen af humle til brygning af øl nævnes omkring år 1160 i matrikelbogen for godset Škofja Loka, som hørte under Freisings ærkebispedømme. En mere intensiv dyrkning af humle begyndte at udvikle sig efter 1870.

I 1852 blev der for første gang offentliggjort detaljerede anbefalinger vedrørende humle på slovensk, nemlig »Priporočilo hmelja« (humleanbefalinger) i det slovenske tidsskrift »Novice kmetijskih, obertnijskih in narodnih reči« (dr. Janez Bleiweiss, 15. februar 1852).

»Štajerski hmelj« nævntes i 1883 i Štajerskas erhvervsorganisations Gospodarska priloga (erhvervstillægget) af 12. august 1883, hvoraf det fremgår, at »Štajerski hmelj« i 1881 og 1882 var den første sort, der blev solgt i Nürnberg.

I tidsskriftet »Jutro« fra den 24. september 1929 stod, at »Štajerski hmelj« den 20. september 1929 var blevet solgt på markedet i Strasbourg til det dobbelte af, hvad der blev betalt for humle af den bedste kvalitet fra Alsace, hvilket var et tegn på, at »Štajerski hmelj« var ved at opnå det ry, produktet fortjente.

Uden for Slovenien er Štajerski hmelj bedre kendt og værdsat under sit engelske navn »Styrian hops«.

På økomuséet for humledyrkning i Žalec findes et hæfte med titlen »Styrian hops«, som blev trykt i Kongeriget Jugoslavien (1929-1945). I hæftet står, at »Štajerski hmelj« ikke blev anvendt i stor udstrækning i Jugoslavien, fordi størstedelen blev eksporteret til Storbritannien, USA, Canada, Belgien, Frankrig og Fjernøsten. I hæftet gøres der særligt opmærksom på, hvilke etiketter eller certifikater købere bør holde øje med, når de køber »Štajerski hmelj«, for at undgå at købe et forfalsket produkt.

I dag er »Štajerski hmelj« kendt under navnet Styrian hops hos alle førende og mange mindre bryggerier i hele verden. »Štajerski hmelj« er meget værdsat og vurderes til at være af den højeste kvalitet på internationale udstillinger og smagninger organiseret af etablerede ølkendere.

Takket være »Štajerski hmeljs« høje kvalitet sværger mange kunder til produkter fremstillet af »Štajerski hmelj«, der er en vigtig ingrediens ved deres brygning af øl. Handlen med humle i Slovenien er i høj grad eksportorienteret, og i årevis er over 95 % af produktionen blevet eksporteret.

Štajerski hmeljs ry er bevaret frem til i dag, og en del af forklaringen på dette er de traditionelle fejringer af humlen, som f.eks. humledyrkernes festival i Braslovče (Praznik hmeljarjev v Braslovčah) i august og humledyrkernes fest (Hmeljarski likof), der finder sted i begyndelsen af oktober i Žalec, såvel som den årlige kåring af en humleoldermand og en humleprinsesse. For nogle år siden åbnede økomuseet for humledyrkning og brygning i Žalec, som fokuserer på traditionen for dyrkning af humle i Slovenien.

»Štajerski hmeljs« popularitet i dag dokumenteres af forskellige kilder (bøger, websteder, udsendelser m.m.), som fremhæver »Štajerski hmeljs« kvalitet og anseelse (f.eks. Slohops, A small flower is a big industry for a Slovenian valley — 7. august 2015 — Ljubljana, MMC RTV SLO, ...).

Tim Hampson skriver i sin bog World Beer (Dorling Kindersley Ltd., 2013, London, Storbritannien), at det er »Štajerski hmelj«, der giver øllen Green King, IPA, en aroma af appelsin og grapefrugt. Samme forfatter angiver i sin bog The Beer Book fra samme forlag (Dorling Kindersley Ltd., 2008, 2015), at den humle, der anvendes på bryggeriet Lion Brewery med sæde i Sri Lanka, er »Štajerski hmelj«.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i denne forordning)

http://www.mkgp.gov.si/fileadmin/mkgp.gov.si/pageuploads/podrocja/Kmetijstvo/zascita_kmetijskih_pridelkov_zivil/SPEC_HMELJ_25_3_2016.pdf

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

---

| 1.6.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 194/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 194/9

---

Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en ændring af mindre omfang i overensstemmelse med artikel 53, stk. 2, andet afsnit, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012

(2016/C 194/06)

Kommissionen har godkendt denne ændring af mindre omfang i henhold til artikel 6, stk. 2, tredje afsnit, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014 (1).

ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN ÆNDRING AF MINDRE OMFANG

Ansøgning om godkendelse af en ændring af mindre omfang i overensstemmelse med artikel 53, stk. 2, andet afsnit, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012
   (2)

»HOLLANDSE MAATJESHARING«/»HOLLANDSE NIEUWE«/»HOLLÄNDISCHER MATJES«

EU-nr.: TSG-NL-02121 — 19.2.2016

BOB ( ) BGB ( ) GTS ( X )

1.   Ansøgende sammenslutning og legitim interesse

| Navn: | Nederlandse Haringgroothandelsvereniging |
| --- | --- |
| Adresse: | Vissershavenweg 27 |
| 2583 DJ Scheveningen |
| NEDERLANDENE |

Navn:

Nederlandse Haringgroothandelsvereniging

Adresse:

Vissershavenweg 27

2583 DJ Scheveningen

NEDERLANDENE

Tlf.

+31 703549090

E-mail:

info@dulk.nl

Nederlandse Haringgroothandelsvereniging er allerede anerkendt af de nationale myndigheder og Kommissionen som en »sammenslutning« som omhandlet i forordning (EU) nr. 1151/2012. Denne anerkendelse indebærer i sig selv, at Nederlandse Haringgroothandelsvereniging har legitim interesse i den foreliggende anmodning set i betragtning af de krav, som ansøgere skal opfylde for at blive anset for en »sammenslutning«. Desuden har Nederlandse Haringgroothandelsvereniging i sin kontakt med de nationale myndigheder altid repræsenteret den nederlandske sildeengrosbranches interesser.

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Nederlandene

3.   Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

| — | ☐ | Varebeskrivelse |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Bevis for oprindelse |
| — | ☐ | Produktionsmetode |
| — | ☐ | Tilknytning |
| — | ☐ | Mærkning |
| — | ☒ | Andet: punkt 3.2 — »Betegnelsen« — beskrivelse |

—

☐

Varebeskrivelse

—

☐

Bevis for oprindelse

—

☐

Produktionsmetode

—

☐

Tilknytning

—

☐

Mærkning

—

☒

Andet: punkt 3.2 — »Betegnelsen« — beskrivelse

4.   Type ændring

| — | ☐ | Ændring af mindre omfang af en varespecifikation for en registreret BOB eller BGB i henhold til artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012, som ikke kræver ændring af det offentliggjorte enhedsdokument. |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Ændring af mindre omfang af en varespecifikation for en registreret BOB eller BGB i henhold til artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012, som kræver ændring af det offentliggjorte enhedsdokument. |
| — | ☐ | Ændring af mindre omfang af en varespecifikation for en registreret BOB eller BGB i henhold til artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012, for hvilken enhedsdokumentet (eller lignende dokument) ikke er offentliggjort. |
| — | ☒ | Ændring af mindre omfang af en varespecifikation for en registreret GTS i henhold til artikel 53, stk. 2, fjerde afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012. |

—

☐

Ændring af mindre omfang af en varespecifikation for en registreret BOB eller BGB i henhold til artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012, som ikke kræver ændring af det offentliggjorte enhedsdokument.

—

☐

Ændring af mindre omfang af en varespecifikation for en registreret BOB eller BGB i henhold til artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012, som kræver ændring af det offentliggjorte enhedsdokument.

—

☐

Ændring af mindre omfang af en varespecifikation for en registreret BOB eller BGB i henhold til artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012, for hvilken enhedsdokumentet (eller lignende dokument) ikke er offentliggjort.

—

☒

Ændring af mindre omfang af en varespecifikation for en registreret GTS i henhold til artikel 53, stk. 2, fjerde afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012.

5.   Ændring(er)

Som følge af en udeladelse i den oprindelige ansøgning er afsætningsperioden for »Hollandse Nieuwe« ikke i overensstemmelse med de nationale bestemmelser.

Det er grunden til, at vi under punkt 3: »Begrundelse for registrering«, under punkt 3.2: »Betegnelsen«, ønsker at ændre beskrivelsen af brugen af udtrykket »Hollandse Nieuwe« som følger:

(tidligere ordlyd)

Udtrykket »Hollandse Nieuwe« er et kendt begreb i Nederlandene — en gammel traditionel betegnelse, som kun må anvendes til det traditionelle produkt, der både er fanget og solgt i perioden fra den 1. maj til den 31. august i det løbende kalenderår.

(ny ordlyd)

Udtrykket »Hollandse Nieuwe« er et kendt begreb i Nederlandene — en gammel traditionel betegnelse, som kun må anvendes til det traditionelle produkt, der er fanget i perioden fra den 1. maj til den 31. august i det løbende kalenderår og må sælges under denne betegnelse i perioden fra den 1. maj til den 30. september i det samme kalenderår.

Vi har anmodet om denne ændring så hurtigt efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende af 1. oktober 2015, fordi vi ønsker en overensstemmelse mellem indholdet af de nationale bestemmelser og indholdet af GTS-specifikationen for »Hollandse maatjesharing«/»Hollandse Nieuwe«/»Holländischer Matjes« for den kommende fangstperiode.

VARESPECIFIKATION FOR EN GARANTERET TRADITIONEL SPECIALITET

»HOLLANDSE MAATJESHARING«/»HOLLANDSE NIEUWE«/»HOLLÄNDISCHER MATJES«

EU-nr.: TSG-NL-02121 — 19.2.2016

»Nederlandene«

1.   Betegnelse(r), der skal registreres

Der ansøges om registrering af følgende betegnelser: »Hollandse maatjesharing«/»Hollandse Nieuwe«.

Der ansøges endvidere om registrering af betegnelsen »Holländischer Matjes« på tysk.

2.   Produkttype

Kategori 1.7. Fisk, bløddyr, skaldyr, ferske, og produkter på basis heraf

3.   Begrundelse for registrering

3.1.   Produktet:

| — | ☒ | er resultatet af en produktionsmåde, forarbejdning eller sammensætning, som svarer til den traditionelle praksis for det pågældende produkt eller den pågældende fødevare |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | er fremstillet af de råvarer eller ingredienser, der traditionelt har været anvendt |

—

☒

er resultatet af en produktionsmåde, forarbejdning eller sammensætning, som svarer til den traditionelle praksis for det pågældende produkt eller den pågældende fødevare

—

☐

er fremstillet af de råvarer eller ingredienser, der traditionelt har været anvendt

3.2.   Betegnelsen:

| — | ☒ | har traditionelt været brugt til at betegne det bestemte produkt |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | udtrykker produktets traditionelle eller særlige karakter |

—

☒

har traditionelt været brugt til at betegne det bestemte produkt

—

☐

udtrykker produktets traditionelle eller særlige karakter

Betegnelsen »Hollandse maatjesharing« betragtes som en kollektiv betegnelse, hvorunder det traditionelle produkt, som fanges i perioden fra den 1. maj til den 31. august, dvs. fangstperioden, er beskyttet. »Hollandse maatjesharing«/»Holländischer Matjes« kan sælges under denne betegnelse både før eller efter den 31. august i fangstperioden.

Udtrykket »Hollandse Nieuwe« er et kendt begreb i Nederlandene — en gammel traditionel betegnelse, som kun må anvendes til det traditionelle produkt, der er fanget i perioden fra den 1. maj til den 31. august i det løbende kalenderår og må sælges under denne betegnelse i perioden fra den 1. maj til den 30. september i det samme kalenderår.

Disse betegnelser udtrykker produktets særlige karakter. De anvendes til maatjes (unge umodne) -sild, der er ganet eller hovedskåret og efterfølgende er lagt i saltlage eller tørsaltet på den traditionelle nederlandske måde, som har været anvendt i århundreder, og kan spises, når en naturlig enzymatisk modning har fundet sted. Udtrykket »maatjesharing« henviser til den fase, silden har nået i sin biologiske udvikling, og betegner sild fanget i perioden fra den 1. maj til den 31. august i det løbende kalenderår. »Maatje« er en forvanskning af »maagdje« (lille jomfru): silden har ikke dannet rogn eller mælk på fangsttidspunktet. Udtrykket »maatjesharing« henviser således i sig selv kun til råvaren. Udtrykket »Hollandse« henviser til den traditionelle produktionsmetode, som er forbundet hermed, idet maatjes-sild også kan forarbejdes på andre måder.

4.   Beskrivelse

4.1.   Beskrivelse af det produkt, som betegnelsen i punkt 1 henviser til, herunder dets vigtigste fysiske, kemiske, mikrobiologiske eller organoleptiske kendetegn, som viser produktets særlige egenart (artikel 7, stk. 2, i nærværende forordning)

»Hollandse maatjesharing« er betegnelsen for sild (Clupea harengus), som er mindst tre år. Det er en slank og forholdsvis lille fisk med en kort finne på sin mørkeblå ryg. Dens ben er bløde. Denne sild har følgende øvrige egenskaber:

| — | små kønsorganer (3-8 mm lange) |
| --- | --- |

—

små kønsorganer (3-8 mm lange)

| — | rogn eller mælk ikke synlig med det blotte øje |
| --- | --- |

—

rogn eller mælk ikke synlig med det blotte øje

| — | klare røde ovarier, rødlige/grå testikler |
| --- | --- |

—

klare røde ovarier, rødlige/grå testikler

| — | delvis gennemsigtigt, hvidt fedtholdigt lag |
| --- | --- |

—

delvis gennemsigtigt, hvidt fedtholdigt lag

| — | hvidt kød |
| --- | --- |

—

hvidt kød

| — | fersk, salt, mere eller mindre moden duft |
| --- | --- |

—

fersk, salt, mere eller mindre moden duft

| — | kød af mør og fed konsistens |
| --- | --- |

—

kød af mør og fed konsistens

| — | cremet, let salt og mør smag. |
| --- | --- |

—

cremet, let salt og mør smag.

Særlige egenskaber

De særlige egenskaber ved »Hollandse maatjesharing«/»Hollandse Nieuwe«/»Holländischer Matjes« hidrører fra en række af dette produkts karakteristiske træk:

| — | den særlige karakter af de maatjes-sild, der anvendes som råvare |
| --- | --- |

—

den særlige karakter af de maatjes-sild, der anvendes som råvare

| — | den traditionelle nederlandske forarbejdningsmåde, hvorved fisken ganes eller hovedskæres, hvorefter den lægges i saltlage og modnes. |
| --- | --- |

—

den traditionelle nederlandske forarbejdningsmåde, hvorved fisken ganes eller hovedskæres, hvorefter den lægges i saltlage og modnes.

»Hollandse maatjesharing«/»Hollandse Nieuwe«/»Holländischer Matjes« opnår sine særlige egenskaber fra kombinationen af de anvendte råvarer og den traditionelle forarbejdningsmetode.

»Hollandse maatjesharing«/»Hollandse Nieuwe«/»Holländischer Matjes« adskiller sig fra røgede sild ved, at sidstnævnte fremstilles af sild, der indeholder rogn eller mælk og er røgede og saltede. Røgede sild er lagt i saltlage eller tørsaltet og efterfølgende tørret og røget. Silden er røget ved en temperatur på højst 25 °C, hvorimod »Hollandse maatjesharing«/»Hollandse Nieuwe«/»Holländischer Matjes« ganes eller hovedskæres, hvorefter den lægges i saltlage og indfryses. Mælken og rognen i røgede sild er en sand delikatesse for feinschmeckere. Sild, der anvendes til »Hollandse maatjesharing«/»Hollandse Nieuwe«/»Holländischer Matjes«, indeholder ingen mælk eller rogn af betydning.

»Hollandse maatjesharing«/»Hollandse Nieuwe«/»Holländischer Matjes« adskiller sig fra marinerede sild eller rollmops ved, at sidstnævnte er fremstillet af sild, som har brugt deres mælk eller gydet deres æg, og som er for magre til at kunne forarbejdes til »Hollandse maatjesharing«/»Hollandse Nieuwe«/»Holländischer Matjes«. Rollmops er fileterede marinerede sild, der sammenrulles omkring en drueagurk og små løg; dette holdes sammen af et lille træspyd.

4.2.   En beskrivelse af produktionsmetoden for produktet med betegnelsen i punkt 1, som producenterne skal følge, herunder eventuelt arten og beskaffenheden af de råvarer eller ingredienser, der anvendes, og metoden for forarbejdning af produktet (artikel 7, stk. 2, i nærværende forordning)

Som anført i punkt 4.1 fanges »Hollandse maatjesharing«/»Hollandse Nieuwe«/»Holländischer Matjes« i begyndelsen af fangstperioden (maj til august) og forarbejdes ved hjælp af en af de metoder, der er beskrevet nedenfor.

Udvælgelse af maatjes-sild

Efter fangsten kontrolleres silden for at verificere egenskaberne, der er specificeret i punkt 4.1. Fedtlaget kontrolleres for at godtgøre, at det er delvis gennemsigtigt hvidt. Silden skæres op med henblik på at kontrollere kønsorganernes farve.

Skaber prøven ikke tilstrækkeligt belæg for, at den egner sig til maatjes-sild, anvendes silden til andre formål.

Forarbejdning

Al forarbejdning, herunder det at gane fisken, lægge den i saltlage og modne den, foretages på den traditionelle nederlandske måde:

Efter fangsten skal maatjes-sild ganes eller hovedskæres. Dette kan ske på havet eller på land.

Det at gane silden består i at fjerne dens gæller og indvolde bortset fra bugspytkirtlen. Silden ganes stadig oftere på en automatiseret måde, men kan også stadig udføres med særlige knive. Derved afblødes fisken effektivt, og det sikres, at dens kød er hvidt. Bugspytkirtlen producerer et enzym, der medvirker til sildens fordøjelse. Efter sildens død ændrer enzymet fiskens proteiner og igangsætter derved den enzymatiske modning, der giver »Hollandse maatjesharing« sin særegne smag, duft og konsistens. Modningen indebærer, at enzymer fra bugspytkirtlen autolytisk nedbryder fiskekødets fedtstoffer.

Hovedskæring giver samme resultat. Dette indebærer, at hele hovedet afskæres, hvorimod hovedet bliver siddende på silden, når den ganes.

Modningsprocessen er lige effektiv med begge metoder.

Modningsproces

Sild, der ganes eller hovedskæres, modnes i saltlage. Det kan ske på følgende måder:

| — | Tør salt spredes over fisken, hvorved vand og blod drænes fra den, og der skabes en naturlig saltlage. |
| --- | --- |

—

Tør salt spredes over fisken, hvorved vand og blod drænes fra den, og der skabes en naturlig saltlage.

| — | En saltlage laves ved, at salt opløses i vand, hvorefter maatjes-silden ilægges. Havvand tilsat ekstra salt kan også bruges som en saltopløsning. |
| --- | --- |

—

En saltlage laves ved, at salt opløses i vand, hvorefter maatjes-silden ilægges. Havvand tilsat ekstra salt kan også bruges som en saltopløsning.

Saltet skal ikke opfylde særlige krav. Når fiskes lægges i saltlage, markerer dette modningsprocessens begyndelse. For at nå frem til det endelige produkt modnes maatjes-sild i mellem fire timer og fire dage afhængig af fiskens størrelse, vægt og fedtindhold i beholdere, spande eller bakker med saltlage alt efter markedspræferencer, idet forholdsvis store sild forbliver i saltlagen i længere tid end små sild. Saltet forsinker modningen, således at »Hollandse maatjesharing«/»Hollandse Nieuwe«/»Holländischer Matjes« kan opbevares i lange perioder, uden at smagsegenskaberne forandres.

Der findes tre forskellige forarbejdningsmetoder:

| 1. | Fisken ganes på havet, dvs. silden ganes og lægges i saltlage/saltes til søs for at sætte modningsperioden i gang med det samme. Silden indfryses efterfølgende. |
| --- | --- |

1.

Fisken ganes på havet, dvs. silden ganes og lægges i saltlage/saltes til søs for at sætte modningsperioden i gang med det samme. Silden indfryses efterfølgende.

| 2. | Ganes silden på land, opbevares den køligt i havvand og landes umiddelbart efter fangsten, hvorefter den ganes/hovedskæres og lægges i saltlage/saltes, modnes og indfryses. |
| --- | --- |

2.

Ganes silden på land, opbevares den køligt i havvand og landes umiddelbart efter fangsten, hvorefter den ganes/hovedskæres og lægges i saltlage/saltes, modnes og indfryses.

| 3. | Silden indfryses (ingen forarbejdning eller sortering) og tøs op på land, hvorefter den ganes/hovedskæres og lægges i saltlage eller tørsaltes, og derefter begynder modningsperioden. |
| --- | --- |

3.

Silden indfryses (ingen forarbejdning eller sortering) og tøs op på land, hvorefter den ganes/hovedskæres og lægges i saltlage eller tørsaltes, og derefter begynder modningsperioden.

Alle disse metoder giver god »Hollandse maatjesharing«/»Hollandse Nieuwe«/»Holländischer Matjes«.

Indfrysning af sild er obligatorisk i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 (3).

»Hollandse maatjesharing«/»Hollandse Nieuwe«/»Holländischer Matjes« kan sælges enten ufileteret eller i fileter. »Hollandse maatjesharing«/»Hollandse Nieuwe«/»Holländischer Matjes« kan fileteres manuelt eller med maskine efter en modningsproces, der varer mellem en og syv dage ved en temperatur på 0-4 °C. For fisk, der ganes, kan modningen finde sted før og/eller efter indfrysningen.

Kontrol

Fiskehandlere udfører traditionelt følgende kontrol af (modnet) »Hollandse maatjesharing«/»Hollandse Nieuwe«/»Holländischer Matjes«:

| 1. | De lugter til »Hollandse maatjesharing«/»Hollandse Nieuwe«/»Holländischer Matjes« (der almindeligvis leveres i spande) — fiskene skal have en frisk og ikke harsk lugt. |
| --- | --- |

1.

De lugter til »Hollandse maatjesharing«/»Hollandse Nieuwe«/»Holländischer Matjes« (der almindeligvis leveres i spande) — fiskene skal have en frisk og ikke harsk lugt.

| 2. | Saltlagen skal have en god farve og klarhed. Saltlagen prøvesmages. Saltet og det modnede produkt må ikke have en harsk smag. |
| --- | --- |

2.

Saltlagen skal have en god farve og klarhed. Saltlagen prøvesmages. Saltet og det modnede produkt må ikke have en harsk smag.

| 3. | »Hollandse maatjesharing«/»Hollandse Nieuwe«/»Holländischer Matjes« beføles. Dette gøres ved at bevæge silden frem og tilbage mellem fingrene. Silden skal have en fast struktur, men føles mør. |
| --- | --- |

3.

»Hollandse maatjesharing«/»Hollandse Nieuwe«/»Holländischer Matjes« beføles. Dette gøres ved at bevæge silden frem og tilbage mellem fingrene. Silden skal have en fast struktur, men føles mør.

| 4. | Et eller to prøveemner tages forsigtigt op af spanden og vurderes ved hjælp af filetering. Maveindholdet undersøges for plankton, og underhudsfedtet vurderes. |
| --- | --- |

4.

Et eller to prøveemner tages forsigtigt op af spanden og vurderes ved hjælp af filetering. Maveindholdet undersøges for plankton, og underhudsfedtet vurderes.

Der er tradition for at udføre vurderingen af den nye fangst, umiddelbart inden den første beholder auktioneres. Alligevel vurderer alle fiskehandlere stadig deres køb af »Hollandse maatjesharing«/»Hollandse Nieuwe«/»Holländischer Matjes« på samme måde.

Desuden foretages stikprøvekontrol for at kontrollere, at:

| 1. | Betegnelsen anvendes korrekt. |
| --- | --- |

1.

Betegnelsen anvendes korrekt.

| 2. | Fangstdatoen falder i perioden fra maj til august. |
| --- | --- |

2.

Fangstdatoen falder i perioden fra maj til august.

| 3. | Produktet er ganet eller hovedskåret, lagt i saltlage og modnet. |
| --- | --- |

3.

Produktet er ganet eller hovedskåret, lagt i saltlage og modnet.

4.3.   Beskrivelse af de centrale elementer til dokumentation for produktets traditionelle egenart (artikel 7, stk. 2, i nærværende forordning)

Traditionel produktionsmetode

Historikere drøfter stadig, om det faktisk var Willem Beukelzoon fra Biervliet, som opfandt sildeganingsprocessen. Historikeren Wierda, der har skrevet en bog om opfindelser og opfindere, var overbevist om det og anførte, at:

»Praksis med saltning af sild og andre fisk blev udviklet for bare 300 år siden af en fisker, Willem Beukelsen fra Biervliet, [...] en by på det flamske fastland. Han ville først gane sildene og derefter salte dem i tønder, som de blev losset i. Han døde i 1397 og førte to gælleknive i sit våbenskjold. Han blev berømt, og de lokale beboere anviser stadig, hvor han ligger begravet. Kejser Karl V, der holdt meget af sild, [...] ærede mindet om denne mand og rejste derfor i 1556 til Biervliet med sin søster, Dronning Maria af Ungarn og Dronningen af Frankrig for at besøge hans grav og velsigne hans sjæl.« (Wierda, Naauwkeurige Verhandelinge van de eerste Uytvindingen en Uytvinders, 1733).

Det er ikke afgørende, om det virkelig var Beukelzoon, som opfandt sildeganingsprocessen, eller om den er udviklet af forskellige personer uafhængigt på forskellige steder. Ingen vidste dengang noget om enzymatiske virkninger, og værdien af opfindelsen ville således ikke have været forstået. Ganing blev primært foretaget på land (A. de Boer, W. Klootwijk. Haring en zijn maatjes 2004).

Sildefiskeriet i middelalderen blev domineret af den daværende danske region Scania (Skåne). Året 1384 var imidlertid et vendepunkt i sildefiskeriets historie. På den årlige Hansadag, måtte hansestæderne ikke længere betjene nederlandske fiskerfartøjer. Dette førte til, at sildefiskeriet med succes flyttede til Holland. For nederlandske sildefiskere, som ikke længere var velkomne i Scania, eller i England, var det eneste alternativ at forarbejde sildene om bord på deres både på åbent hav. De nederlandske fiskere perfektionerede således deres produkt, hvis kvalitet i sidste ende oversteg Scanias sild:

»Det faktum, at nederlænderne af omstændighederne blev tvunget til at rense og salte silden om bord umiddelbart efter fangsten, har sandsynligvis forbedret dens kvalitet og holdbarhed i betydelig grad.« (Stam, Haring een liefdesgeschiedenis 2011)

Stam understreger betydningen af saltning i sin bog. Salt hæmmer bakterievæksten og har spillet en vigtig rolle med hensyn til at øge sildens holdbarhed. Saltning betød, at bådene kunne blive længere på havet, uden at fisken fordærvede. Det er rensningen — eller rettere ganingen — som i sidste instans gør »Hollandse maatjesharing«/»Hollandse Nieuwe«/»Holländischer Matjes« til et så enestående produkt. Det nederlandske ord for ganing er afledt af et ord, der betyder »gæller«, og »ganing« består i at fjerne indvolde. Det særlige ved ganing er, at indvoldene ikke fjernes fuldstændigt, som det sker ved rensning. Denne forskel har afgørende betydning: For »Hollandse maatjesharing«/»Hollandse Nieuwe«/»Holländischer Matjes« er det afgørende, at fiskens bugspytkirtel bevares. Denne fordøjelseskirtel indeholder enzymer, som nedbryder proteiner og medvirker til at modne fiskens kød. I foråret er maatjes-sild fulde af enzymer. Opfindelsen af ganing kombineret med saltning gjorde det muligt at anvende større både og få adgang til mere fjerntliggende fiskepladser. Som følge heraf kunne der fanges og landes flere fisk. Dette førte til øget velstand (Stam, 2011).

De nederlandske sildefiskeres ry skyldtes overgangen fra ganing på land til ganing på havet som følge af det forbud, der blev pålagt i 1384. Da nederlandske fiskere ikke længere var velkomne i Scania, ganede de sild på havet, og disse blev derpå saltet i tønder. Sild, der ganes på havet, afblødes mere effektivt, hvilket er en stor fordel. Sild, der ganes på land, afblødes mindre effektivt, fordi blodet allerede er koaguleret. Feinschmeckere kan altid skelne, om en sild er ganet på land eller til søs. Ganing af sild på havet markerede et vendepunkt i sildefiskeriet, og Nederlandene havde stor fordel heraf. Fra 1450 og fremefter udviklede industrien sig til såkaldt »buisnering«, og fra 1567 blev det kendt som »det store fiskeri«, et storstilet kommercielt sildefiskeri (Stam 2011). I mange årtier og frem til 1857 havde Schiedam, Vlaardingen og Maassluis (kendt som »de tre byer ved Maas«) monopol på ganing.

Traditionelle råvarer

I slutningen af 1970’erne førte faldet i bestandene til indførelsen af et forbud mod sildefiskeri i Nordsøen. Grossisterne i Nederlandene flyttede dernæst til Danmark. Danskerne fiskede i Skagerrak efter en type sild, der i høj grad ligner Nordsøens maatjes-sild. Ganing og modning var stadig ukendt for danskerne på dette tidspunkt. Nederlænderne anvendte i Jylland deres egne gennemprøvede forarbejdningsteknikker for sild. Sildefiskeri i Nordsøen blev tilladt igen efter 1983, om end i begrænset omfang. Nederlænderne fortsatte imidlertid med at købe og forarbejde danske sild. Det er stadig den samme nordsøsild, som tidligere blev fanget af så mange nederlandske både. Nogle år senere udvidede nederlandske sildehandlere deres arbejdsområde til Norge og i mindre omfang Skotland. Flagdag (vlaggetjesdag) fejres i Nederlandene. Førhen var det den dag, hvor sildeflåden stod ud af havnen, men i dag markerer flagdagen den dag, hvor »Hollandse maatjesharing«/»Hollandse Nieuwe«/»Holländischer Matjes« bringes i land. Den første offentlige omtale af flagdagen stammer fra 1947. Flådens afsejling havde symbolsk betydning og gav anledning til håb i de fattigere dele af befolkningen. Det varslede bedre tider, når »Hollandse maatjesharing«/»Hollandse Nieuwe«/»Holländischer Matjes« blev bragt i land, og flagdagen symboliserede dette.

---

(1)  EUT L 179 af 19.6.2014, s. 17.

(2)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(3)  EUT L 139 af 30.4.2004, s. 55.

---

Berigtigelser

| 1.6.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 194/15 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 194/15

---

Berigtigelse til opdateringen af bilag II og tabel 1 og 2 i bilag IIIb for så vidt angår de gældende beløb i euro i henhold til artikel 10a i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/62/EF, som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/76/EU

(
  Den Europæiske Unions Tidende C 101 af 17. marts 2016
  )

(2016/C 194/07)

Side 1, tabellen i Bilag II:

I stedet for:

| | »højst 3 aksler | mindst 4 aksler |
| --- | --- | --- |
| IKKE-EURO | 1 478 | 2 478 |
| EURO I | 1 286 | 2 145 |
| EURO II | 1 119 | 1 866 |
| EURO III | 972 | 1 622 |
| EURO IV og renere | 884 | 1 475 |

»højst 3 aksler

mindst 4 aksler

IKKE-EURO

1 478

2 478

EURO I

1 286

2 145

EURO II

1 119

1 866

EURO III

972

1 622

EURO IV og renere

884

1 475

Månedlig og ugentlig sats

De højeste månedlige og ugentlige satser skal være proportionelle med den tid, infrastrukturen bruges i.

Daglig sats

Den daglige brugsafgift er ens for alle køretøjskategorier og beløber sig til 13 EUR.«

læses:

læses

| | »højst 3 aksler | mindst 4 aksler |
| --- | --- | --- |
| IKKE-EURO | 1 407 | 2 359 |
| EURO I | 1 223 | 2 042 |
| EURO II | 1 065 | 1 776 |
| EURO III | 926 | 1 543 |
| EURO IV og renere | 842 | 1 404 |

»højst 3 aksler

mindst 4 aksler

IKKE-EURO

1 407

2 359

EURO I

1 223

2 042

EURO II

1 065

1 776

EURO III

926

1 543

EURO IV og renere

842

1 404

Månedlig og ugentlig sats

De højeste månedlige og ugentlige satser skal være proportionelle med den tid, infrastrukturen bruges i.

Daglig sats

Den daglige brugsafgift er ens for alle køretøjskategorier og beløber sig til 12 EUR.«

Side 2, Bilag IIIb:

| a) | I stedet for:
  »Tabel 1


  Øvre grænser for afgiften for omkostninger ved luftforurening








  Cent pr. køretøjskilometer | Veje i forstæder
  (inkl. motorveje) | Veje mellem byer
  (inkl. motorveje) |
| --- | --- | --- | --- |
| IKKE-EURO | 17,8 | 13,4 |
| EURO I | 12,2 | 8,9 |
| EURO II | 10,1 | 7,9 |
| EURO III | 7,9 | 6,8 |
| EURO IV | 4,5 | 3,5 |
| EURO V
  efter den 31. december 2013 | 0 | 0 |
| 3,5 | 2,3 |
| EURO VI
  efter den 31. december 2017 | 0 | 0 |
| 2,3 | 1,2 |
| Renere end EURO VI | 0 | 0« |

a)

I stedet for:

I stedet for

»Tabel 1

Tabel 1

Øvre grænser for afgiften for omkostninger ved luftforurening

Øvre grænser for afgiften for omkostninger ved luftforurening

Cent pr. køretøjskilometer

Veje i forstæder

(inkl. motorveje)

Veje mellem byer

(inkl. motorveje)

IKKE-EURO

17,8

13,4

EURO I

12,2

8,9

EURO II

10,1

7,9

EURO III

7,9

6,8

EURO IV

4,5

3,5

EURO V

efter den 31. december 2013

0

0

3,5

2,3

EURO VI

efter den 31. december 2017

0

0

2,3

1,2

Renere end EURO VI

0

0«

læses:

læses

»Tabel 1

Øvre grænser for afgiften for omkostninger ved luftforurening

| Cent pr. køretøjskilometer | Veje i forstæder
  (inkl. motorveje) | Veje mellem byer
  (inkl. motorveje) |
| --- | --- | --- |
| IKKE-EURO | 16,9 | 12,7 |
| EURO I | 11,7 | 8,5 |
| EURO II | 9,6 | 7,4 |
| EURO III | 7,4 | 6,4 |
| EURO IV | 4,3 | 3,2 |
| EURO V
  efter den 31. december 2013 | 0 | 0 |
| 3,2 | 2,2 |
| EURO VI
  efter den 31. december 2017 | 0 | 0 |
| 2,2 | 1,1 |
| Renere end EURO VI | 0 | 0« |

Cent pr. køretøjskilometer

Veje i forstæder

(inkl. motorveje)

Veje mellem byer

(inkl. motorveje)

IKKE-EURO

16,9

12,7

EURO I

11,7

8,5

EURO II

9,6

7,4

EURO III

7,4

6,4

EURO IV

4,3

3,2

EURO V

efter den 31. december 2013

0

0

3,2

2,2

EURO VI

efter den 31. december 2017

0

0

2,2

1,1

Renere end EURO VI

0

0«

| b) | I stedet for:
  »Tabel 2


  Øvre grænser for afgiften for omkostninger ved støj








  Cent pr. køretøjskilometer | Dag | Nat |
| --- | --- | --- | --- |
| Veje i forstæder
  (inkl. motorveje) | 1,22 | 2,23 |
| Veje mellem byer
  (inkl. motorveje) | 0,23 | 0,35 « |

b)

I stedet for:

I stedet for

»Tabel 2

Tabel 2

Øvre grænser for afgiften for omkostninger ved støj

Øvre grænser for afgiften for omkostninger ved støj

Cent pr. køretøjskilometer

Dag

Nat

Veje i forstæder

(inkl. motorveje)

1,22

2,23

Veje mellem byer

(inkl. motorveje)

0,23

0,35 «

læses:

læses

»Tabel 2

Øvre grænser for afgiften for omkostninger ved støj

| Cent pr. køretøjskilometer | Dag | Nat |
| --- | --- | --- |
| Veje i forstæder
  (inkl. motorveje) | 1,17 | 2,12 |
| Veje mellem byer
  (inkl. motorveje) | 0,22 | 0,32 « |

Cent pr. køretøjskilometer

Dag

Nat

Veje i forstæder

(inkl. motorveje)

1,17

2,12

Veje mellem byer

(inkl. motorveje)

0,22

0,32 «

---