# Euroopan unionin C 179/18.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 179 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 59. vuosikerta18. toukokuu 2016 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 179

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

59. vuosikerta18. toukokuu 2016

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Edustajakokouksen 30. istuntojakso pidettiin Brysselissä (Belgia) 7.–9. joulukuuta 2015 |
| 2016/C 179/01 | Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous — Maanantaina 7. joulukuuta 2015 pidetyn istunnon pöytäkirja | 1 |
| 2016/C 179/02 | Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous — Tiistaina 8. joulukuuta 2015 pidetyn istunnon pöytäkirja | 5 |
| 2016/C 179/03 | Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous — Keskiviikkona 9. joulukuuta 2015 pidetyn istunnon pöytäkirja | 10 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Edustajakokouksen 30. istuntojakso pidettiin Brysselissä (Belgia) 7.–9. joulukuuta 2015

2016/C 179/01

Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous — Maanantaina 7. joulukuuta 2015 pidetyn istunnon pöytäkirja

1

2016/C 179/02

Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous — Tiistaina 8. joulukuuta 2015 pidetyn istunnon pöytäkirja

5

2016/C 179/03

Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous — Keskiviikkona 9. joulukuuta 2015 pidetyn istunnon pöytäkirja

10

---

| MENETTELYISTÄ KÄYTETTÄVÄT SYMBOLIT






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Tavallinen lainsäätämisjärjestys (ensimmäinen käsittely) |
| ***II | Tavallinen lainsäätämisjärjestys (toinen käsittely) |
| ***III | Tavallinen lainsäätämisjärjestys (kolmas käsittely) |

MENETTELYISTÄ KÄYTETTÄVÄT SYMBOLIT

*

Kuulemismenettely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Tavallinen lainsäätämisjärjestys (ensimmäinen käsittely)

***II

Tavallinen lainsäätämisjärjestys (toinen käsittely)

***III

Tavallinen lainsäätämisjärjestys (kolmas käsittely)

(Menettely määräytyy säädösesityksen oikeusperustan mukaan.)

VALIOKUNNISTA KÄYTETTÄVÄT LYHENTEET

| AFET: | Ulkoasiainvaliokunta |
| --- | --- |
| DEVE: | Kehitysyhteistyövaliokunta |
| INTA: | Kansainvälisen kaupan valiokunta |
| BUDG: | Budjettivaliokunta |
| CONT: | Talousarvion valvontavaliokunta |
| ECON: | Talous- ja raha-asioiden valiokunta |
| EMPL: | Työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta |
| ENVI: | Ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunta |
| ITRE: | Teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunta |
| IMCO: | Sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunta |
| TRAN: | Liikenne- ja matkailuvaliokunta |
| REGI: | Aluekehitysvaliokunta |
| AGRI: | Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta |
| PECH: | Kalatalousvaliokunta |
| CULT: | Kulttuuri- ja koulutusvaliokunta |
| JURI: | Oikeudellisten asioiden valiokunta |
| LIBE: | Kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta |
| AFCO: | Perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunta |
| FEMM: | Naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunta |
| PETI: | Vetoomusvaliokunta |
| DROI: | Ihmisoikeuksien alivaliokunta |
| SEDE: | Turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alivaliokunta |

AFET:

Ulkoasiainvaliokunta

DEVE:

Kehitysyhteistyövaliokunta

INTA:

Kansainvälisen kaupan valiokunta

BUDG:

Budjettivaliokunta

CONT:

Talousarvion valvontavaliokunta

ECON:

Talous- ja raha-asioiden valiokunta

EMPL:

Työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta

ENVI:

Ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunta

ITRE:

Teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunta

IMCO:

Sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunta

TRAN:

Liikenne- ja matkailuvaliokunta

REGI:

Aluekehitysvaliokunta

AGRI:

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta

PECH:

Kalatalousvaliokunta

CULT:

Kulttuuri- ja koulutusvaliokunta

JURI:

Oikeudellisten asioiden valiokunta

LIBE:

Kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta

AFCO:

Perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunta

FEMM:

Naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunta

PETI:

Vetoomusvaliokunta

DROI:

Ihmisoikeuksien alivaliokunta

SEDE:

Turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alivaliokunta

POLIITTISISTA RYHMISTÄ KÄYTETTÄVÄT LYHENTEET

| PPE: | Euroopan kansanpuolueen ryhmä (kristillisdemokraatit) |
| --- | --- |
| S&D: | Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmä |
| ECR: | Euroopan konservatiivit ja reformistit |
| ALDE: | Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä |
| GUE/NGL: | Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmä / Pohjoismaiden vihreä vasemmisto |
| Verts/ALE: | Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmä |
| EFDD: | Vapauden ja suoran demokratian Eurooppa |
| NI: | Sitoutumattomat |

PPE:

Euroopan kansanpuolueen ryhmä (kristillisdemokraatit)

S&D:

Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmä

ECR:

Euroopan konservatiivit ja reformistit

ALDE:

Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä

GUE/NGL:

Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmä / Pohjoismaiden vihreä vasemmisto

Verts/ALE:

Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmä

EFDD:

Vapauden ja suoran demokratian Eurooppa

NI:

Sitoutumattomat

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Edustajakokouksen 30. istuntojakso pidettiin Brysselissä (Belgia) 7.–9. joulukuuta 2015

| 18.5.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 179/1

---

AFRIKAN, KARIBIAN JA TYYNENMEREN VALTIOIDEN RYHMÄN JÄSENTEN SEKÄ EUROOPAN UNIONIN JA SEN JÄSENVALTIOIDEN VÄLILLÄ TEHDYN KUMPPANUUSSOPIMUKSEN MUKAISESTI JÄRJESTETTÄVÄ YHTEINEN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS

MAANANTAINA 7. JOULUKUUTA 2015 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(2016/C 179/01)

Sisältö

| Virallinen avajaisistunto | 1 |
| --- | --- |

| Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istunto | 2 |
| --- | --- |

| Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kokoonpano | 2 |
| --- | --- |

| Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Esityslistan hyväksyminen (AP101.966) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 29. istuntojakson viimeisen istunnon pöytäkirjan hyväksyminen (EUVL C 391, 24.11.2015) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Yhteispuheenjohtajien ilmoitukset mukaan lukien 7. joulukuuta 2015 pidetyssä työvaliokunnan kokouksessa tehdyt päätökset | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Demokratian tila EU:ssa ja AKT-maissa | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Neljänkymmenen vuoden kumppanuus: arvio vaikutuksesta AKT-maiden kauppaan ja kehitykseen sekä tulevaisuudennäkymät kestävälle suhteelle AKT-maiden ja Euroopan unionin välillä | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Kiireellinen aihe nro 2: Vaalien jälkeinen tilanne Burundissa | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

MAANANTAINA 7. JOULUKUUTA 2015 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(Istunto avattiin klo 11.00.)

Virallinen avajaisistunto

Puheenvuorot:

Louis Michel, yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtaja, Fitz A. Jackson, yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtaja ja Mars di Bartolomeo, Luxemburgin edustajainhuoneen puhemies (Luxemburg, Euroopan unionin puheenjohtajavaltio).

(Istunto keskeytettiin klo 12.00 ja sitä jatkettiin klo 15.05.)

PUHEENJOHTAJA: Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtaja

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istunto

Yhteispuheenjohtaja toivotti kaikki osallistujat tervetulleiksi.

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kokoonpano

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen jäsenluettelo liitetään pöytäkirjaan AKT-valtioiden viranomaisten ja Euroopan parlamentin toimittamassa muodossa.

Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että Cotonoun sopimuksen 17 artiklan 1 kohdan ja yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työjärjestyksen 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti oli esitetty luettelo pyynnöistä ei-parlamentaaristen edustajien hyväksymiseksi. Näiden edustajien läsnäolo kirjataan ylös ja heidän nimensä lisätään tämän pöytäkirjan liitteeseen.

1.   Esityslistan hyväksyminen (AP101.966)

Puheenvuorot: Yhteispuheenjohtaja Jackson ja yhteispuheenjohtaja Michel.

Esityslista hyväksyttiin sellaisena kuin se on esitettynä tässä pöytäkirjassa.

2.   Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 29. istuntojakson viimeisen istunnon pöytäkirjan hyväksyminen (EUVL C 391, 24.11.2015)

Pöytäkirjat hyväksyttiin.

3.   Yhteispuheenjohtajien ilmoitukset mukaan lukien 7. joulukuuta 2015 pidetyssä työvaliokunnan kokouksessa tehdyt päätökset

Yhteispuheenjohtaja kertoi 7. joulukuuta 2015 pidetyn työvaliokunnan kokouksen tuloksista.

Tehtiin seuraavat päätökset:

| a) | Pysyvät valiokunnat laativat seuraavat mietinnöt: | Poliittisten asioiden valiokunta: Presidentin toimikausia koskevat perustuslailliset rajoitukset |
| --- | --- | --- |

a)

Pysyvät valiokunnat laativat seuraavat mietinnöt:

Poliittisten asioiden valiokunta: Presidentin toimikausia koskevat perustuslailliset rajoitukset

| | Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta: Laittomien rahavirtojen vaikutus kehitysrahoitukseen |
| --- | --- |

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta: Laittomien rahavirtojen vaikutus kehitysrahoitukseen

| | Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta: Perheviljelmien ja pienimuotoisen maataloustuotannon haasteet AKT-maissa. |
| --- | --- |

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta: Perheviljelmien ja pienimuotoisen maataloustuotannon haasteet AKT-maissa.

| b) | Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 31. istunto pidetään 13.–15. kesäkuuta 2016 eteläisessä Afrikassa. |
| --- | --- |

b)

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 31. istunto pidetään 13.–15. kesäkuuta 2016 eteläisessä Afrikassa.

| c) | Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 32. istunto pidetään Keski-Afrikassa. |
| --- | --- |

c)

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 32. istunto pidetään Keski-Afrikassa.

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti seuraavista määräajoista:

| — | tarkistukset kompromissipäätöslauselmiin ja muihin kiireellisiin päätöslauselmiin, joista äänestetään: tiistai 8. joulukuuta klo 12.00 |
| --- | --- |

—

tarkistukset kompromissipäätöslauselmiin ja muihin kiireellisiin päätöslauselmiin, joista äänestetään: tiistai 8. joulukuuta klo 12.00

| — | äänestysmenetelmiä koskevat pyynnöt: kirjallisena keskiviikkoon 9. joulukuuta klo 10.00 mennessä. |
| --- | --- |

—

äänestysmenetelmiä koskevat pyynnöt: kirjallisena keskiviikkoon 9. joulukuuta klo 10.00 mennessä.

Puheenvuoro: João Ferreira, portugalin tulkkauksen puuttumisesta.

Yhteispuheenjohtaja muistutti sovellettavista säännöistä.

4.   Demokratian tila EU:ssa ja AKT-maissa

Keskustelu Kansainvälisen demokratia- ja vaaliapuinstituutin (Kansainvälinen IDEA) pääsihteerin Yves Letermen kanssa

Kansainvälisen IDEAn pääsihteeri Yves Leterme esitteli demokratian tilaa EU:ssa ja AKT-maissa.

Puheenvuorot: Adjedoue Weidou (Tšad), Davor Ivo Stier, Maria Arena, Younoussa Tondy (Niger), Ana Rita Geremias Sithole (Mosambik), João Ferreira, Ahamada Soukouna (Mali), Sonny Ogbuoji (Nigeria), Ignazio Corrao, Michael Gahler, Enrique Guerrero Salom, Jo Leinen, Michela Giuffrida, Mariya Gabriel ja Louis Michel.

Yves Leterme korosti, että kansainvälinen IDEA käytti demokratian käsitettä sen laajimmassa merkityksessä mutta huomautti, ettei ole olemassa vain yhtä mallia. Hallitukset voivat tukea demokratiaa ja sitoutua siihen mutta ne eivät voi viedä sitä muihin maihin. Demokraattinen järjestelmä perustuu kansalaisten harjoittamaan valvontaan ja kaikkien kansalaisten yhdenvertaisuuteen heidän käyttäessään valvontavaltuuksiaan. Jotta saavutettaisiin kestävän kehityksen tavoite numero 16, jonka tavoitteena on demokraattisten instituutioiden edistäminen rauhan välineenä, on tärkeää laatia konkreettisia indikaattoreita.

Jäsenet korostivat, että vaikka demokraattiset arvot tulkitaan toisinaan eri tavoin eri maissa, ne ovat itsessään yleismaailmallisia. Käsiteltyihin kysymyksiin sisältyivät myös kriisit, jotka liittyvät poliittisten johtajien ja kansan väliseen vuorovaikutukseen ja jotka johtuvat poliittisten puolueiden kyvyttömyydestä sopeutua muuttuvaan globaaliin toimintaympäristöön, poliittista osallistumista koskevien kansalaisten vaatimusten lisääntymisestä ja yhä nopeammasta teknologian kehityksestä.

5.   Neljänkymmenen vuoden kumppanuus: arvio vaikutuksesta AKT-maiden kauppaan ja kehitykseen sekä tulevaisuudennäkymät kestävälle suhteelle AKT-maiden ja Euroopan unionin välillä

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta

Yhteisesittelijät: Jacob Oulanyah (Uganda) ja David Martin

Sanjay Tanna (Uganda) (Jacob Oulanyahin sijaisena) ja Enrique Guerrero Salom (David Martinin sijaisena) esittelivät mietinnön.

Puheenvuorot: Theodor Dumitru Stolojan, Norbert Neuser, Younoussa Tondy (Nigeria), Netty Baldeh (Gambia), Daniel K. Shumba (Zimbabwe), Javier Nart, João Ferreira, Maria Heubuch, Laura Ferrara, Ousmane Kaba (Guinea), Teshome Toga (Etiopia), Maurice Ponga, Michael Gahler ja Erja Askola (Euroopan komissio).

AKT:n ja EU:n kumppanuuden yleisesti ottaen myönteisestä arviosta vallitsi laaja yhteisymmärrys samoin kuin tarpeesta mukauttaa kumppanuutta uusiin tilanteisiin ja torjua köyhyyttä tehokkaammin sekä edistää kasvua, investointeja, monipuolistamista ja AKT-maiden pääsyä EU:n ja maailmanlaajuisille markkinoille. Mielipiteet vaihtelivat enemmän talouskumppanuussopimusten vaikutuksista kauppaan ja kehitykseen. Muutamat jäsenet korostivat niiden tarjoamia mahdollisuuksia ja toiset arvostelivat sitä, että niissä keskitytään enemmän kauppaan kuin kehitykseen.

Sanjay Tanna (Uganda) ja Enrique Guerrero Salom päättivät keskustelun.

6.   Kiireellinen aihe nro 2: Vaalien jälkeinen tilanne Burundissa

Puheenvuorot: Erminia Norarangelo (Euroopan ulkosuhdehallinto), Netty Baldeh (Gambia), Louis Michel, Lidia Senra Rodríguez, Maria Arena, Tulia Ackson (Tansania), Veikko Nekundi (Namibia), Teshome Toga (Etiopia), Maria Heubuch, Ignazio Corrao, Anicet Niyongabo (Burundi), Mariya Gabriel, Kashetu Kyenge, Maurice Ponga, Bogdan Brunon Wenta ja Joachim Zeller.

Euroopan parlamentin jäsenten ja AKT-maiden edustajien näkemykset vaalien jälkeisestä tilanteesta Burundissa erosivat selkeästi toisistaan pääasiassa siinä, miten Arushan rauhaa ja sovinnontekoa koskevaa sopimusta olisi tulkittava Burundin osalta, kun on kyse Burundin presidentin tähänastisten toimikausien määrän laskemisesta. Euroopan parlamentin jäsenet katsoivat, että Arushan sopimusta on rikottu, kun taas AKT-maiden edustajat katsoivat, että sekä Burundin oikeuslaitos että Itä-Afrikan yhteisöjen tuomioistuin olivat puoltaneet Burundin hallituksen kantaa. Erimielisyyttä oli myös EU:n päätöksestä aloittaa neuvottelut Burundin hallituksen kanssa Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisesti.

Muutamat jäsenet tuomitsivat myös väkivaltaiset hyökkäykset ja lisääntyneet ihmisoikeusloukkaukset ja väärinkäytökset, mukaan luettuina salamurhat, laittomat teloitukset, ihmisten fyysisen koskemattomuuden loukkaamiset, kidutustapaukset ja muun julman, epäinhimillisen ja/tai halventavan kohtelun, mielivaltaiset ja laittomat pidätykset, lehdistönvapauden ja ilmaisunvapauden loukkaukset sekä sen, että näistä rikoksista selvitään rangaistuksetta.

(Istunto päättyi klo 18.15.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtajat

Patrick I. GOMES ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Yhteispääsihteerit

---

| 18.5.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 179/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 179/5

---

AFRIKAN, KARIBIAN JA TYYNENMEREN VALTIOIDEN RYHMÄN JÄSENTEN SEKÄ EUROOPAN UNIONIN JA SEN JÄSENVALTIOIDEN VÄLISEN KUMPPANUUSSOPIMUKSEN MUKAISESTI JÄRJESTETTÄVÄ YHTEINEN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS

TIISTAINA 8. JOULUKUUTA 2015 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(2016/C 179/02)

Sisältö

| 1. | Kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaavan komission jäsenen Neven Mimican julkilausuma | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Keskustelu yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaavan komission jäsenen Neven Mimican kanssa – catch-the-eye-menettely | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Komission kyselytunti | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Toimet, jotka komissio on toteuttanut yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 29. täysistunnossa hyväksyttyjen päätöslauselmien johdosta | 6 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Afrikan rauhanrahaston arviointi kymmenen vuoden jälkeen: tehokkuus ja tulevaisuudennäkymät | 7 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Talouden toimijoiden ja työmarkkinaosapuolten selonteko | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Lesothon valtiovarainministerin ja AKT-ministerineuvoston puheenjohtajan Mamphono Khaketlan julkilausuma | 7 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Luxemburgin kehitysyhteistyö- ja humanitaaristen asioiden ministerin ja Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajan Romain Schneiderin julkilausuma | 8 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Neuvoston kyselytunti | 8 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Keskustelu neuvoston kanssa – catch-the-eye-menettely | 9 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Kiireellinen aihe nro 1: Muuttoliike, ihmisoikeudet ja humanitaariset pakolaiset | 9 |
| --- | --- | --- |

11.

TIISTAINA 8. JOULUKUUTA 2015 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(Istunto avattiin klo 9.00)

PUHEENJOHTAJA: Fitz A. JACKSON

Yhteispuheenjohtaja

1.   Kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaavan komission jäsenen Neven Mimican julkilausuma

Kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaava komissio jäsen Neven Mimica keskittyi julkilausumassaan Cotonoun sopimuksen tulevaisuuteen, sillä sopimuksen voimassaolo päättyy vuonna 2020. Hän kertoi, että Euroopan komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto olivat käynnistäneet yhteisen kuulemisen kerätäkseen tulevaisuutta varten ehdotuksia, jotka perustuvat 15 ensimmäisen sopimusvuoden sekä sopimuksen tavoitteiden ja tulosten kriittiseen tarkasteluun, ja että virallinen arviointi aloitettaisiin vuoden 2016 ensimmäisellä puoliskolla ja että tulevan kumppanuuden erilaisia politiikkavaihtoehtoja analysoitaisiin vaikutusten arviointiprosessin avulla. Komission jäsen Mimica korosti myös, että on otettava täysimääräisesti huomioon Agenda 2030 ja 17 uutta kestävän kehityksen tavoitetta, joiden vuoksi EU:n kehityspolitiikkaa olisi mukautettava. Komission jäsen Mimica käsitteli ilmastonmuutokseen liittyviä kysymyksiä ja muistutti, että Pariisin COP 21 -konferenssin tulos olisi ratkaisevan tärkeä erityisesti monille AKT-valtioille, joita koettelevat epäsuotuisat sääolot.

2.   Keskustelu yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaavan komission jäsenen Neven Mimican kanssa – catch-the-eye-menettely

Puheenvuorot: Norbert Neuser, Davor Ivo Stier, João Ferreira, Maria Heubuch, Kennedy K. Hamudulu (Sambia), Purmanund Jhugroo (Mauritius), Lidia Senra Rodríguez, Enrique Guerrero Salom, Adjedoue Weidou (Tšad) ja Ana Rita Gerenias Sithole (Mosambik).

Keskustelussa keskityttiin AKT–EU-kumppanuuden tulevaisuuteen, uudelleentarkasteluprosessiin, muuttoliikkeen ja kehityksen väliseen yhteyteen, ilmastonmuutokseen ja tarpeeseen sisällyttää uudet kestävän kehityksen tavoitteet tulevaan kehykseen. Jäsenet esittivät myös kysymyksiä, jotka liittyivät Eritreaan, rauhaan ja kehitykseen, humanitaariseen apuun sekä hätäavun, kunnostustoimien ja kehitysyhteistyön niveltämiseen, talouskumppanuussopimuksen nykytilanteeseen Tyynenmeren alueella sekä aliravitsemukseen, maatalouteen ja elintarviketurvaan.

Komission jäsen Mimica vastasi jäsenten kysymyksiin catch-the-eye-menettelyn mukaisesti.

3.   Komission kyselytunti

Komissiolle esitettiin yhteensä 37 kysymystä.

Komissio oli jo aiemmin vastannut kysymyksiin kirjallisesti. Komission jäsen Mimica vastasi suullisesti lisäkysymyksiin, jotka liittyivät seuraaviin alkuperäisiin kysymyksiin:

| | kysymys nro 1, esittäjä Catherine Bearder, AKT-valtioista ja turvapaikka-asioista |
| --- | --- |

kysymys nro 1, esittäjä Catherine Bearder, AKT-valtioista ja turvapaikka-asioista

| | kysymys nro 5, esittäjät Bodil Valero ja Judith Sargentini, Afrikka-hätärahaston perustamisesta vakauden lisäämiseksi sekä sääntelemättömän muuttoliikkeen ja pakkomuuton perimmäisten syiden ehkäisemiseksi |
| --- | --- |

kysymys nro 5, esittäjät Bodil Valero ja Judith Sargentini, Afrikka-hätärahaston perustamisesta vakauden lisäämiseksi sekä sääntelemättömän muuttoliikkeen ja pakkomuuton perimmäisten syiden ehkäisemiseksi

| | kysymys nro 6, esittäjä Kashetu Kyenge, Afrikka-hätärahaston perustamisesta vakauden lisäämiseksi ja sääntelemättömän muuttoliikkeen perimmäisten syiden ehkäisemiseksi |
| --- | --- |

kysymys nro 6, esittäjä Kashetu Kyenge, Afrikka-hätärahaston perustamisesta vakauden lisäämiseksi ja sääntelemättömän muuttoliikkeen perimmäisten syiden ehkäisemiseksi

| | kysymys nro 7, esittäjä Nathalie Griesbeck, Afrikka-hätärahastosta |
| --- | --- |

kysymys nro 7, esittäjä Nathalie Griesbeck, Afrikka-hätärahastosta

| | kysymys nro 9, esittäjä Kennedy Hamudulu (Sambia), laittomista rahavirroista |
| --- | --- |

kysymys nro 9, esittäjä Kennedy Hamudulu (Sambia), laittomista rahavirroista

| | kysymys nro 10, esittäjä Lidia Senra Rodríguez, veron kiertämisen torjunnasta |
| --- | --- |

kysymys nro 10, esittäjä Lidia Senra Rodríguez, veron kiertämisen torjunnasta

| | kysymys nro 16, esittäjä Sabine Lösing (jonka sijaisena toimi João Ferreira), Kuuban, EU:n ja Yhdysvaltojen jatkoneuvotteluista |
| --- | --- |

kysymys nro 16, esittäjä Sabine Lösing (jonka sijaisena toimi João Ferreira), Kuuban, EU:n ja Yhdysvaltojen jatkoneuvotteluista

| | kysymys nro 17, esittäjä Netty Baldeh (Gambia), poliittisesta vuoropuhelusta |
| --- | --- |

kysymys nro 17, esittäjä Netty Baldeh (Gambia), poliittisesta vuoropuhelusta

| | kysymys nro19, esittäjä Sanjit Patel (Fidži) (jonka sijaisena toimi Ashneel Sudhakar (Fidži)), Fidžistä – sokeripöytäkirjan maihin sovellettavat liitännäistoimenpiteet |
| --- | --- |

kysymys nro19, esittäjä Sanjit Patel (Fidži) (jonka sijaisena toimi Ashneel Sudhakar (Fidži)), Fidžistä – sokeripöytäkirjan maihin sovellettavat liitännäistoimenpiteet

| | kysymys nro 27, esittäjä Desmond Long (Saint Lucia) (jonka sijaisena toimi Carl Greenidge (Guyana)), pienten kehittyvien saarivaltioiden valmiuksien lisäämisestä |
| --- | --- |

kysymys nro 27, esittäjä Desmond Long (Saint Lucia) (jonka sijaisena toimi Carl Greenidge (Guyana)), pienten kehittyvien saarivaltioiden valmiuksien lisäämisestä

| | kysymys nro 28, esittäjä Michèle Rivasi, maaseudun sähköistämisestä Afrikassa köyhyyden ja ilmastonmuutoksen torjuntakeinona |
| --- | --- |

kysymys nro 28, esittäjä Michèle Rivasi, maaseudun sähköistämisestä Afrikassa köyhyyden ja ilmastonmuutoksen torjuntakeinona

| | kysymys nro 32, esittäjä João Ferreira, yleisesti kattavasta terveydenhuollosta |
| --- | --- |

kysymys nro 32, esittäjä João Ferreira, yleisesti kattavasta terveydenhuollosta

| | kysymys nro 33, esittäjä Marlene Mizzi, EU:n avusta vammaisille henkilöille Keski-Afrikan tasavallassa |
| --- | --- |

kysymys nro 33, esittäjä Marlene Mizzi, EU:n avusta vammaisille henkilöille Keski-Afrikan tasavallassa

| | kysymys nro 36, esittäjä Worlea-Saywah Dunah (Liberia) (jonka sijaisena toimi Netty Baldeh (Gambia)) kansainvälisistä kansalaisjärjestöistä ja EU:n määrärahojen täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

kysymys nro 36, esittäjä Worlea-Saywah Dunah (Liberia) (jonka sijaisena toimi Netty Baldeh (Gambia)) kansainvälisistä kansalaisjärjestöistä ja EU:n määrärahojen täytäntöönpanosta.

Kysymysten nro 4, 21, 29 ja 30 esittäjillä ei ollut lisäkysymyksiä.

Kysymysten nro 2, 3, 8, 11, 12, 13, 14, 15, 18, 20, 22, 23, 24, 25, 26, 31, 34, 35 ja 37 esittäjät eivät olleet läsnä.

4.   Toimet, jotka komissio on toteuttanut yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 29. täysistunnossa hyväksyttyjen päätöslauselmien johdosta

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen Suvassa (Fidži) hyväksymien päätöslauselmien johdosta toteutettuja komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon toimia koskeva asiakirja oli toimitettu edustajakokoukselle.

5.   Afrikan rauhanrahaston arviointi kymmenen vuoden jälkeen: tehokkuus ja tulevaisuudennäkymät

Poliittisten asioiden valiokunta

Yhteisesittelijät: Kombo Gberi (Kamerun) ja Mariya Gabriel

Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun) (joka toimi Kombo Gberin (Kamerun) sijaisena) ja Mariya Gabriel esittelivät mietinnön.

Puheenvuorot: Adjedoue Weidou (Tšad), Elmi Obsieh Wais (Djibouti), João Ferreira, Daniel K. Shumba (Zimbabwe), Bodil Valero, Teshome Toga (Etiopia), Isabella Adinolfi, Kashetu Kyenge, James Kembi Gitura (Kenia), Joachim Zeller, Tadeusz Zwiefka, Eleni Theocharous, Michael Gahler, Kristin de Peyron (EUH) ja Françoise Moreau (Euroopan komissio).

Jäsenet ilmaisivat tyytyväisyytensä Afrikan rauhanrahaston saavutuksista. Sillä on tuettu Afrikan unionin valmiuksia käsitellä Afrikan selkkauksia ja se on osoittautunut käännekohdaksi laajemmassa kumppanuudessa. Muutamat jäsenet vaativat laajentamaan sen soveltamisalaa ja korostivat tarvetta varmistaa kohdemaiden osallistuminen siihen. Jäsenet myös korostivat tarvetta tasapainottaa rauhanoperaatioiden rahoitusta ja toimia, joilla pyritään parantamaan Afrikan rauhan ja turvallisuuden rakenteiden (APSA) valmiuksia erityisesti konfliktineston ja välitystoiminnan alalla. Useat jäsenet mainitsivat turvallisuuden ja kehityksen välisen yhteyden ja vaativat parempaa koordinointia ja täydentävyyttä Afrikan rauhanrahaston ja muiden EU:n välineiden välille.

Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun) ja Mariya Gabriel päättivät keskustelun.

6.   Talouden toimijoiden ja työmarkkinaosapuolten selonteko

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean AKT-seurantakomitean puheenjohtajan Yves Somvillen esittely

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean AKT-seurantakomitean puheenjohtaja Yves Somville esitteli koko AKT–EU-kumppanuuteen vaikuttavia eri näkökohtia, mukaan lukien muuttoliike ja kansalaisyhteiskunnan rooli.

(Istunto keskeytettiin klo 12.44 ja sitä jatkettiin klo 15.00)

| Fitz A. JACKSON
  Louis MICHEL | Patrick I. GOMES ja
  Luis Marco AGUIRIANO NALDA |
| --- | --- |
| Yhteispuheenjohtajat | Yhteispääsihteerit |

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Patrick I. GOMES ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Yhteispuheenjohtajat

Yhteispääsihteerit

PUHEENJOHTAJA: Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtaja

7.   Lesothon valtiovarainministerin ja AKT-ministerineuvoston puheenjohtajan Mamphono Khaketlan julkilausuma

Lesothon valtiovarainministeri ja AKT-ministerineuvoston puheenjohtaja Mamphono Khaketla antoi tunnustusta edustajakokouksen asemalle AKT:n ja EU:n suhteiden demokraattisena poliittisena foorumina. Ministeri kiitti Euroopan parlamenttia istunnon isännöimisestä. Hän myös ilmaisi myötätuntonsa ja esitti surunvalittelunsa Ranskan, Malin, Nigerian ja Tšadin hallituksille ja kansoille uskonnollisten ääriainesten tekemistä viimeaikaisista terrori-iskuista. Hän ilmaisi luottamuksensa siihen, että pitkäkestoinen kumppanuus jatkuu Cotonoun sopimuksen voimassaolon päätyttyä. Ministeri Khaketla korosti kauppasuhteiden sekä EU:n ja AKT-maiden välillä neuvoteltujen talouskumppanuussopimusten merkitystä mutta ilmaisi huolensa kumppanuuden puitteissa tehdyistä tietyistä yksipuolisista päätöksistä. Hän korosti lopuksi kahta keskeistä aihetta, joita AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden oli käsiteltävä kollegiaalisuuden hengessä: ilmastonmuutoksen vaikutuksia ja muuttovirtojen hallintaa.

8.   Luxemburgin kehitysyhteistyö- ja humanitaaristen asioiden ministerin ja Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajan Romain Schneiderin julkilausuma

Luxemburgin kehitysyhteistyö- ja humanitaaristen asioiden ministeri ja Euroopan unionin neuvoston puheenjohtaja Romain Schneider mainitsi Ranskan, Malin ja Tšadin viimeaikaiset terrori-iskut ja esitti surunvalittelunsa. Ministeri esitteli joitakin keskeisiä haasteita, joita AKT–EU-kumppanuus on tätä nykyä kohdannut, joihin sen on vastattava ja joihin kuuluu esimerkiksi muuttoliike- ja pakolaiskriisi, johon Euroopan ja Afrikan valtiot pyrkivät löytämään ratkaisun äskettäisessä Vallettan huippukokouksessa. Myös terrorismin torjunta tuli esiin toisena tärkeänä haasteena EU:n jäsenvaltioille ja AKT-valtioille. Kestävän turvallisuuden ja vakauden saavuttaminen edellyttää konfliktin jälkeisen sovinnon edistämistä sekä demokraattisten ja vastuullisten instituutioiden kehittämistä. Lopullinen haaste AKT-valtioille ja EU:n jäsenvaltioille on Cotonoun sopimuksen seuraajasta neuvotteleminen.

9.   Neuvoston kyselytunti

Neuvostolle esitettiin yhteensä 35 kysymystä.

Mamphono Khaketla vastasi AKT-ministerineuvoston puolesta seuraaviin kysymyksiin ja lisäkysymyksiin:

| | kysymys nro 2, esittäjä Enrique Guerrero Salom (jonka sijaisena toimi Kashetu Kyenge), terrorismin vastaisista toimista Afrikassa |
| --- | --- |

kysymys nro 2, esittäjä Enrique Guerrero Salom (jonka sijaisena toimi Kashetu Kyenge), terrorismin vastaisista toimista Afrikassa

| | kysymys nro 6, esittäjä Catherine Bearder, biologisesta monimuotoisuudesta Afrikassa. |
| --- | --- |

kysymys nro 6, esittäjä Catherine Bearder, biologisesta monimuotoisuudesta Afrikassa.

Seuraaviin kysymyksiin vastattiin mutta niistä ei esitetty lisäkysymyksiä:

| | kysymys nro 9, esittäjä Neena Gill (jonka sijaisena toimi Kashetu Kyenge), puuttumisesta kansainvälisen rikostuomioistuimen toiminnasta esitettyihin huolenaiheisiin |
| --- | --- |

kysymys nro 9, esittäjä Neena Gill (jonka sijaisena toimi Kashetu Kyenge), puuttumisesta kansainvälisen rikostuomioistuimen toiminnasta esitettyihin huolenaiheisiin

| | kysymys nro 10, esittäjä Marielle de Sarnez (jonka sijaisena toimi Catherine Bearder), maanosan laajuisen vapaakauppa-alueen (CFTA) tulevien kumppanien välisten kehityserojen huomioonottamisesta |
| --- | --- |

kysymys nro 10, esittäjä Marielle de Sarnez (jonka sijaisena toimi Catherine Bearder), maanosan laajuisen vapaakauppa-alueen (CFTA) tulevien kumppanien välisten kehityserojen huomioonottamisesta

| | kysymys nro 11, esittäjä Davor Ivo Stier, muuttovirtojen lisääntymisestä – nuoret ja koulutetut ihmiset jättävät Afrikan |
| --- | --- |

kysymys nro 11, esittäjä Davor Ivo Stier, muuttovirtojen lisääntymisestä – nuoret ja koulutetut ihmiset jättävät Afrikan

| | kysymys nro 12, esittäjä Kashetu Kyenge, tutkimuksesta ja kehityksestä Afrikassa |
| --- | --- |

kysymys nro 12, esittäjä Kashetu Kyenge, tutkimuksesta ja kehityksestä Afrikassa

| | kysymys nro 14, esittäjä Worlea-Saywah Dunah (Liberia) (jonka sijaisena toimi Netty Baldeh (Gambia)), talouskumppanuussopimusten merkityksestä köyhien maiden talouden kehitykseen |
| --- | --- |

kysymys nro 14, esittäjä Worlea-Saywah Dunah (Liberia) (jonka sijaisena toimi Netty Baldeh (Gambia)), talouskumppanuussopimusten merkityksestä köyhien maiden talouden kehitykseen

| | kysymys nro 15, esittäjä Joyce Laboso (Kenia) (jonka sijaisena toimi Abdikadir Aden), AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden vaikutuksesta globaaliin hallintaan. |
| --- | --- |

kysymys nro 15, esittäjä Joyce Laboso (Kenia) (jonka sijaisena toimi Abdikadir Aden), AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden vaikutuksesta globaaliin hallintaan.

Kysymysten nro 1, 3, 4, 5, 7 ja 8 esittäjät eivät olleet läsnä.

Kysymys nro 13 oli peruutettu.

Romain Schneider vastasi Euroopan unionin neuvoston puolesta seuraaviin kysymyksiin ja lisäkysymyksiin:

| | kysymys nro 29, esittäjä Enrique Guerrero Salom (jonka sijaisena toimi Kashetu Kyenge), terrorismin vastaisista toimista Afrikassa |
| --- | --- |

kysymys nro 29, esittäjä Enrique Guerrero Salom (jonka sijaisena toimi Kashetu Kyenge), terrorismin vastaisista toimista Afrikassa

| | kysymys nro 30, esittäjä Catherine Bearder, biologisesta monimuotoisuudesta Afrikassa |
| --- | --- |

kysymys nro 30, esittäjä Catherine Bearder, biologisesta monimuotoisuudesta Afrikassa

| | kysymys nro 33, esittäjä Sabine Lösing (jonka sijaisena toimi Catherine Bearder), kansallisen velan uudelleenjärjestelystä |
| --- | --- |

kysymys nro 33, esittäjä Sabine Lösing (jonka sijaisena toimi Catherine Bearder), kansallisen velan uudelleenjärjestelystä

| | kysymys nro 34, esittäjä Lidia Senra Rodríguez ylikansallisia yrityksiä sääntelevistä sitovista välineistä. |
| --- | --- |

kysymys nro 34, esittäjä Lidia Senra Rodríguez ylikansallisia yrityksiä sääntelevistä sitovista välineistä.

Seuraaviin kysymyksiin vastattiin mutta niistä ei esitetty lisäkysymyksiä:

| | kysymys nro 18, esittäjä Netty Baldeh (Gambia), muuttajien ihmisoikeuksista |
| --- | --- |

kysymys nro 18, esittäjä Netty Baldeh (Gambia), muuttajien ihmisoikeuksista

| | kysymys nro 24, esittäjä Kashetu Kyenge, tutkimuksesta ja kehityksestä Afrikassa |
| --- | --- |

kysymys nro 24, esittäjä Kashetu Kyenge, tutkimuksesta ja kehityksestä Afrikassa

| | kysymys nro 26, esittäjä Marielle de Sarnez (jonka sijaisena toimi Catherine Bearder), maanosan laajuisen vapaakauppa-alueen (CFTA) tulevien kumppanien välisten kehityserojen huomioonottamisesta |
| --- | --- |

kysymys nro 26, esittäjä Marielle de Sarnez (jonka sijaisena toimi Catherine Bearder), maanosan laajuisen vapaakauppa-alueen (CFTA) tulevien kumppanien välisten kehityserojen huomioonottamisesta

| | kysymys nro 27, esittäjä Worlea-Saywah Dunah (Liberia) (jonka sijaisena toimi Netty Baldeh (Gambia)), talouskumppanuussopimusten merkityksestä köyhien maiden talouden kehitykseen. |
| --- | --- |

kysymys nro 27, esittäjä Worlea-Saywah Dunah (Liberia) (jonka sijaisena toimi Netty Baldeh (Gambia)), talouskumppanuussopimusten merkityksestä köyhien maiden talouden kehitykseen.

Kysymysten nro 16, 17, 19, 20, 22, 23, 25, 31, 32 ja 35 esittäjät eivät olleet läsnä.

Kysymys nro 21 oli peruutettu.

10.   Keskustelu neuvoston kanssa – catch-the-eye-menettely

Puheenvuorot: Iriase Pally (Nigeria), Adjedoue Weidou (Tšad), Michael Gahler ja Lidia Senra Rodríguez.

Jäsenet ilmaisivat kiitollisuutensa kansainvälisestä tuesta ja solidaarisuudesta taistelussa Boko Haramia vastaan, ja kysyivät, mitä toimia EU ja AKT-ministerineuvosto olivat toteuttaneet muuttoliikekriisin ratkaisemiseksi ja mitä sääntöjä ja määräyksiä voitaisiin soveltaa monikansallisiin yrityksiin yritysten yhteiskuntavastuun edistämiseksi ja erityisesti maananastuksen estämiseksi.

11.   Kiireellinen aihe nro 1: Muuttoliike, ihmisoikeudet ja humanitaariset pakolaiset

Puheenvuorot: Domenico Rosa (Euroopan komissio), Attilio Pacifici (Euroopan ulkosuhdehallinto), Adjedoue Weidou (Tšad), Michael Gahler, Marlene Mizzi, Younoussa Tondy (Niger), Netty Baldeh (Gambia), Catherine Bearder, Magnus Kofi Amoatey (Ghana), Lidia Senra Rodríguez, Elmi Obsieh Wais (Djibouti), Bodil Valero, Musa Hussein Naib (Eritrea), Ahamada Soukouna (Mali), Norbert Neuser, Veikko Nekundi (Namibia), Eleni Theocharous, Juan Fernando López Aguilar, Teshome Toga (Etiopia), Anna Zaborska, Abdoulaye Toure (Norsunluurannikko), Kashetu Kyenge, Abdikadir Aden (Kenia), Julie Ward, Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun) ja Rafael Siluvangii Umba (Kongon demokraattinen tasavalta).

Jäsenet huomauttivat, että muuttoliikkeen ja nykyisen pakolaiskriisin perimmäisiin syihin ei ole aiemmin puututtu asianmukaisesti, ja korostivat, että EU:n toimilla ei pitäisi puuttua ainoastaan kiireellisiin kysymyksiin vaan niillä olisi myös autettava muuttopaineen vähentämistä pidemmällä aikavälillä. He mainitsivat aseelliset konfliktit, nuorten heikot taloudelliset tulevaisuudennäkymät, hallinnon epäonnistumiset ja ihmisoikeusloukkaukset muutamina muuttoliikkeen ja pakkosiirtojen työntötekijöinä. He huomauttivat lisäksi, että muuttoliike on luonnollinen ilmiö ja että ihmisillä on oikeus liikkua. Useimmat jäsenet olivat yhtä mieltä siitä, että muuttoliikettä olisi hallinnoitava tarjoamalla laillisia ja organisoituja väyliä Eurooppaan samalla kun vältettäisiin myös se, että liian monet lahjakkaat ihmiset lähtevät kotimaistaan sen sijaan että myötävaikuttaisivat niiden kehitykseen. AKT-valtioiden edustajat korostivat, että EU ei saisi syrjiä afrikkalaisia maahanmuuttajia Lähi-idästä peräisin oleviin muuttajiin nähden.

(Istunto päättyi klo 17.35)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtajat

Patrick I. GOMES ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Yhteispääsihteerit

---

| 18.5.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 179/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 179/10

---

AFRIKAN, KARIBIAN JA TYYNENMEREN VALTIOIDEN RYHMÄN JÄSENTEN SEKÄ EUROOPAN UNIONIN JA SEN JÄSENVALTIOIDEN VÄLISEN KUMPPANUUSSOPIMUKSEN MUKAISESTI JÄRJESTETTÄVÄ YHTEINEN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS

KESKIVIIKKONA 9. JOULUKUUTA 2015 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(2016/C 179/03)

Sisältö

| 1. | Tavat parantaa kehitysmaiden taloudellisia ja yhteiskunnallisia oloja perheyritysten osuus mukaan lukien terveyskatastrofien estämiseksi | 10 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Afrikan sähköistäminen | 11 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen osapuolten konferenssin 21. istunto: Pariisi 2015 | 11 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Yleinen terveydenhuolto | 11 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Yhteisvastuullinen talous | 12 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Äänestys päätöslauselmaesityksistä, jotka sisältyvät kolmen pysyvän valiokunnan esittämiin mietintöihin | 12 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Äänestys kiireellisistä päätöslauselmaesityksistä | 13 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Muut asiat | 14 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 31. istunnon aika ja paikka | 14 |
| --- | --- | --- |

9.

| LIITE I | YHTEISEN PARLAMENTAARISEN EDUSTAJAKOKOUKSEN AAKKOSELLINEN JÄSENLUETTELO | 15 |
| --- | --- | --- |

LIITE I

| LIITE II | BRYSSELISSÄ (BELGIA) 7.–9. JOULUKUUTA 2015 PIDETYN ISTUNNON LÄSNÄOLOLUETTELO | 19 |
| --- | --- | --- |

LIITE II

| LIITE III | EI-PARLAMENTAARISTEN EDUSTAJIEN AKKREDITOINTI | 23 |
| --- | --- | --- |

LIITE III

| LIITE IV | HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 24 |
| --- | --- | --- |

LIITE IV

| — | Päätöslauselma Afrikan rauhanrahaston arvioinnista kymmenen vuoden jälkeen: tehokkuus ja tulevaisuudennäkymät | 24 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Päätöslauselma neljänkymmenen vuoden kumppanuudesta: arvio vaikutuksesta AKT-maiden kauppaan ja kehitykseen sekä tulevaisuudennäkymät kestävälle suhteelle AKT-maiden ja Euroopan unionin välillä | 29 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Päätöslauselma tavoista parantaa kehitysmaiden taloudellisia ja yhteiskunnallisia oloja perheyritysten osuus mukaan lukien terveyskatastrofien estämiseksi | 34 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Päätöslauselma muuttoliikkeestä, ihmisoikeuksista ja humanitaarisista pakolaisista | 40 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Päätöslauselma vaalien jälkeisestä tilanteesta Burundissa | 46 |
| --- | --- | --- |

—

KESKIVIIKKONA 9. JOULUKUUTA 2015 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(Istunto avattiin klo 9.07.)

PUHEENJOHTAJA: Fitz A. JACKSON

Yhteispuheenjohtaja

1.   Tavat parantaa kehitysmaiden taloudellisia ja yhteiskunnallisia oloja perheyritysten osuus mukaan lukien terveyskatastrofien estämiseksi

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta

Yhteisesittelijät: Ibrahim R. Bundu (Sierra Leone) ja Arne Gericke

Ibrahim R. Bundu (Sierra Leone) ja Arne Gericke esittelivät mietinnön.

Puheenvuorot: Anna Zaborska, Marlene Mizzi, Purmanund Jhugroo (Mauritius), Arne Gericke, Ana Rita Geremias Sithole (Mosambik), Catherine Bearder, Lidia Senra Rodríguez, Michèle Rivasi, Hermann Razafindravelo (Madagaskar), Laura Agea, Joyce Laboso (Kenia), Krzysztof Hetman, Eleni Theocharous, Sangoné Sall (Senegal), Musa Hussein Naib (Eritrea), Elmi Obsieh Wais (Djibouti) ja Walter Seidel (Euroopan komissio).

Jäsenet korostivat tarvetta juurruttaa kaikki kehitysstrategiat paikallisesti ja hyödyntää pieniä yrityksiä ja niiden yhteyksiä paikallisyhteisöihin. Pienillä perheyrityksillä, mukaan lukien pientilat, on taloudellisen roolin lisäksi myös sosiaalinen rooli yhteisöissään, ja ne toimivat todennäköisemmin vastuullisesti ja huolehtivat ympäristöstä. Oikeudenmukainen ja tehokas verotus mainittiin myös tärkeänä osallistavan kasvun ja sosiaalisen kehityksen tekijänä. Verotusta tarvitaan, jotta voidaan kehittää toimiva julkinen infrastruktuuri liike-elämää varten ja ehkäistä ebolan kaltaisia epidemioita sekä vastata muihin hätätilanteisiin, kun niitä esiintyy.

Arne Gericke päätti keskustelun.

2.   Afrikan sähköistäminen

Keskustelu Energies for Africa -säätiön puheenjohtajan Jean-Louis Borloon kanssa.

Energies for Africa -säätiön puheenjohtaja Jean-Louis Borloo totesi, että sähkön saanti on portti perusihmisoikeuksien, joita ovat oikeus ruokaan, veteen, terveydenhoitoon, koulutukseen, työllisyyteen ja turvallisuuteen, toteutumiselle. Afrikassa kolme neljäsosaa kotitalouksista on kuitenkin tällä hetkellä ilman turvattua sähkön saantia. Sähkö merkitsee symbolisesti ja käytännössä valaistusta ja tietämystä, ja sen vetovoima vetää nuoria maaseutualueilta sähköistettyihin kaupunkien keskustoihin. Energies for Africa -aloite, jonka tavoitteena on saada käyttöön vuosittain 5 miljardin Yhdysvaltain dollarin investoinnit, perustuu Afrikan johtajien tahtoon ja hyödyntää ainoastaan uusiutuvaa energiaa.

Puheenvuorot: Michèle Rivasi, Adjedoue Weidou (Tšad), Maurice Ponga, Carlos Zorrinho, Ben Oumar (Niger), Ana Rita Geremias Sithole (Mosambik), Netty Baldeh (Gambia), Lidia Senra Rodríguez, Hermann Razafindravelo (Madagaskar), Elmi Obsieh Wais (Djibouti), Piernicola Pedicini, Jean-Luc Schaffhauser, Ousmane Kaba (Guinea), Ahamada Soukouna (Mali), Dambert René Ndouane (Kongon tasavalta), Michael Gahler, Kennedy K. Hamudulu (Sambia), Norbert Neuser, Iriase Pally (Nigeria), Louis Michel ja Roberto Ridolfi (Euroopan komissio).

Jäsenet suhtautuivat myönteisesti intohimoiseen esitykseen ja korostivat, että energiaköyhyys yhdistyy äärimmäiseen köyhyyteen ja puutteelliseen kehitykseen. Jäsenet korostivat poliittisen tahdon ja uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan energian tuotantoon tehtävien mittavien julkisten investointien merkitystä. AKT-valtioiden edustajat osoittivat suurta kiinnostusta aloitetta koskeviin käytännönläheisiin suunnitelmiin, joita ovat esimerkiksi Afrikan energiajärjestön perustaminen, investointivälineet ja paikallinen vastuunotto.

3.   Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen osapuolten konferenssin 21. istunto: Pariisi 2015

Keskustelu ilman päätöslauselmaa

Roberto Ridolfi (Euroopan komissio) piti alustuksen.

Puheenvuorot: Adjedoue Weidou (Tšad), Maurice Ponga, Carlos Zorrinho, Purmanund Jhugroo (Mauritius), Elmi Obsieh Wais (Djibouti), Lidia Senra Rodríguez, Michèle Rivasi, Netty Baldeh (Gambia), Piernicola Pedicini, Mikael Phillips (Jamaika), Teshome Toga (Etiopia), Joyce Laboso (Kenia), Seb Dance ja Roberto Ridolfi (Euroopan komissio).

Jäsenet ilmaisivat toivovansa, että Pariisissa järjestettävässä YK:n ilmastokonferenssissa (COP 21) saataisiin aikaan kunnianhimoinen ja sitova kansainvälinen ilmastosopimus. AKT-valtioiden edustajat mainitsivat useita tapoja, joilla ilmastonmuutos jo vaikuttaa heidän omiin maihinsa, ja toimia, joita he toteuttavat vähentääkseen ilmaston lämpenemistä entisestään ja sopeutuakseen ilmastonmuutokseen. Jäsenet totesivat, että ilmastorahoitus on todennäköisesti tärkein kompastuskivi neuvotteluissa, vaikka useimmissa maissa on tunnustettu tarve rajoittaa ja vähentää hiilidioksidipäästöjä.

4.   Yleinen terveydenhuolto

Pääkeskustelu, johon osallistuivat Maailman terveysjärjestön pääjohtaja Margaret Chan ja aidsin, tuberkuloosin ja malarian torjunnan maailmanlaajuisen rahaston toimitusjohtaja Mark Dybul.

Maailman terveysjärjestön pääjohtaja Margaret Chan (videoviestin välityksellä), Maailman terveysjärjestön maailmanlaajuisen malariaohjelman johtaja Pedro Alonso sekä aidsin, tuberkuloosin ja malarian torjunnan maailmanlaajuisen rahaston toimitusjohtaja Mark Dybul korostivat edistystä, jota on viime aikoina saavutettu taudeista johtuvan kuolleisuuden vähentämisessä kehitysmaissa erityisesti rokotusten ja ennaltaehkäisyn sekä paremman hoidon saannin ansiosta. He kertoivat myös nykyisistä haasteista, jotka koskevat yleisesti kattavan terveydenhuollon tavoitetta, mukaan lukien klinikoiden tavoitettavuus, sairausvakuutuksen käyttöönotto ja kohtuuhintaisten lääkkeiden saatavuus.

Puheenvuorot: Eleni Theocharous, Musa Hussein Naib (Eritrea), Norbert Neuser, Abdoulaye Touré (Norsunluurannikko), Charles Goerens, Lidia Senra Rodríguez, Michèle Rivasi, Piernicola Pedicini, Bogdan Brunon Wenta, Anna Zaborska, Walter Seidel (Euroopan komissio), Pedro Alonso ja Mark Dybul.

Jäsenet korostivat lääkkeiden ja hoidon eriarvoiseen saatavuuteen liittyvää haastetta, paikallisen ja maaseutualueiden perusterveydenhuollon merkitystä, kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien heikkoutta hauraissa ja vähiten kehittyneissä maissa sekä siihen liittyvän kansainvälisen tuen vähäisyyttä ja sosiaaliturvan puuttumista monissa kehitysmaissa. Useat jäsenet korostivat myös kansanterveyttä koskevan politiikan tuloksia, kuten sairausvakuutusjärjestelmien käyttöönotto, malariakuolemien väheneminen sekä HI-viruksen ja aidsin hoitoon tarkoitettujen viruslääkkeiden laajempi ja edullisempi saatavuus, ja pyysivät jatkamaan kunnianhimoista maailmanlaajuista terveysohjelmaa.

Pedro Alonso ja Mark Dybul päättivät keskustelun.

(Istunto keskeytettiin klo 12.55 ja sitä jatkettiin klo 15.07.)

| Fitz A. JACKSON
  Louis MICHEL | Patrick I. GOMES ja
  Luis Marco AGUIRIANO NALDA |
| --- | --- |
| Yhteispuheenjohtajat | Yhteispääsihteerit |

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Patrick I. GOMES ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Yhteispuheenjohtajat

Yhteispääsihteerit

PUHEENJOHTAJA: Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtaja

5.   Yhteisvastuullinen talous

Keskustelu Luxemburgin työ- ja työllisyysasioista sekä yhteisötaloudesta ja yhteisvastuullisesta taloudesta vastaavan ministerin Nicolas Schmitin kanssa.

Nicolas Schmit korosti, että yhteisvastuullisen talouden edistäminen on yksi puheenjohtajavaltio Luxemburgin painopisteistä. Hän painotti ihmiskeskeisten talouksien kasvavaa merkitystä EU:ssa ja AKT-maissa ja niiden mahdollisuuksia luoda työpaikkoja nuorille, ratkoa ympäristöongelmia ja vähentää köyhyyttä ja eriarvoisuutta. Hän tähdensi lisäksi koulutuksen, harmaan talouden vähentämisen ja rahoituksen merkitystä, jotta yhteisvastuullinen talous voi saavuttaa täyden potentiaalinsa AKT-maissa.

Puheenvuorot: Arne Gericke, Neena Gill ja Laura Agea

Jäsenet totesivat, että yhteisvastuullinen talous on juurrutettava paikallisiin oloihin, ja korostivat, että sen täysi potentiaali voidaan saavuttaa vain edistämällä tarvittavia oikeudellisia puitteita. Muutamat jäsenet myös vaativat, että yhteisvastuullinen talous on asetettava perustaksi kehitysmallille, jota on edistettävä tulevalla AKT–EU-kumppanuudella.

6.   Äänestys päätöslauselmaesityksistä, jotka sisältyvät kolmen pysyvän valiokunnan esittämiin mietintöihin

Yhteispuheenjohtaja muistutti edustajakokousta äänestysmenettelyistä.

| — | Afrikan rauhanrahaston arviointi kymmenen vuoden jälkeen: tehokkuus ja tulevaisuudennäkymät
  Poliittisten asioiden valiokunta
  Kombo Gberin (Kamerun) ja Mariya Gabrielin mietintö
  Hylätyt tarkistukset: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9.
  Kaikista tarkistuksista äänestettiin edustajaryhmittäin EFDD-ryhmän pyynnöstä. EFDD-ryhmä pyysi kohta kohdalta -äänestystä tarkistuksista 3 ja 4.
  Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin äänin 57 puolesta ja 6 vastaan. |
| --- | --- |

—

Afrikan rauhanrahaston arviointi kymmenen vuoden jälkeen: tehokkuus ja tulevaisuudennäkymät

Poliittisten asioiden valiokunta

Kombo Gberin (Kamerun) ja Mariya Gabrielin mietintö

Hylätyt tarkistukset: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9.

Kaikista tarkistuksista äänestettiin edustajaryhmittäin EFDD-ryhmän pyynnöstä. EFDD-ryhmä pyysi kohta kohdalta -äänestystä tarkistuksista 3 ja 4.

Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin äänin 57 puolesta ja 6 vastaan.

| — | Neljänkymmenen vuoden kumppanuus: arvio vaikutuksesta AKT-maiden kauppaan ja kehitykseen sekä tulevaisuudennäkymät kestävälle suhteelle AKT-maiden ja Euroopan unionin välillä
  Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta
  Jacob Oulanyahin (Uganda) ja David Martinin mietintö
  Hyväksytyt tarkistukset: 1, 2, 3, 4, 4 kohta, 5 kohta, 12 kohta, 21 kohta, 26 kohta, 28 kohta.
  AKT-maiden ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin tarkistuksista 1 ja 2.
  Verts/ALE-ryhmä pyysi kohta kohdalta -äänestystä 5, 12 ja 26 kohdasta.
  PPE-ryhmä ja ALDE-ryhmä pyysivät kohta kohdalta -äänestystä 21 kohdasta.
  Hylätyt tarkistukset: 3 kohta, 7 kohta, johdanto-osan D kappale, johdanto-osan G kappale, johdanto-osan I kappale, johdanto-osan J kappale.
  PPE-ryhmä ja ALDE-ryhmä pyysivät äänestystä edustajaryhmittäin 7 kohdasta, johdanto-osan D kappaleesta, johdanto-osan G kappaleesta, johdanto-osan I kappaleesta ja johdanto-osan J kappaleesta.
  Rauenneet: 16 kohta
  PPE-ryhmä ja ALDE-ryhmä pyysivät kohta kohdalta -äänestystä edustajaryhmittäin.
  Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin kaikkien läsnä olleiden jäsenten äänestäessä sen puolesta yhtä sitä vastaan äänestänyttä jäsentä lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

—

Neljänkymmenen vuoden kumppanuus: arvio vaikutuksesta AKT-maiden kauppaan ja kehitykseen sekä tulevaisuudennäkymät kestävälle suhteelle AKT-maiden ja Euroopan unionin välillä

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta

Jacob Oulanyahin (Uganda) ja David Martinin mietintö

Hyväksytyt tarkistukset: 1, 2, 3, 4, 4 kohta, 5 kohta, 12 kohta, 21 kohta, 26 kohta, 28 kohta.

AKT-maiden ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin tarkistuksista 1 ja 2.

Verts/ALE-ryhmä pyysi kohta kohdalta -äänestystä 5, 12 ja 26 kohdasta.

PPE-ryhmä ja ALDE-ryhmä pyysivät kohta kohdalta -äänestystä 21 kohdasta.

Hylätyt tarkistukset: 3 kohta, 7 kohta, johdanto-osan D kappale, johdanto-osan G kappale, johdanto-osan I kappale, johdanto-osan J kappale.

PPE-ryhmä ja ALDE-ryhmä pyysivät äänestystä edustajaryhmittäin 7 kohdasta, johdanto-osan D kappaleesta, johdanto-osan G kappaleesta, johdanto-osan I kappaleesta ja johdanto-osan J kappaleesta.

Rauenneet: 16 kohta

PPE-ryhmä ja ALDE-ryhmä pyysivät kohta kohdalta -äänestystä edustajaryhmittäin.

Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin kaikkien läsnä olleiden jäsenten äänestäessä sen puolesta yhtä sitä vastaan äänestänyttä jäsentä lukuun ottamatta.

| — | Tavat parantaa kehitysmaiden taloudellisia ja yhteiskunnallisia oloja perheyritysten osuus mukaan lukien terveyskatastrofien estämiseksi
  Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta
  Ibrahim R. Bundun (Sierra Leone) ja Arne Gericken mietintö
  Hyväksytyt tarkistukset: 11 kohta, 12 kohta, 24 kohta, 34 kohta, johdanto-osan K kappale, johdanto-osan P kappale.
  PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin 11 kohdasta, 12 kohdasta, johdanto-osan K kappaleesta ja johdanto-osan P kappaleesta.
  Verts/ALE-ryhmä pyysi kohta kohdalta -äänestystä 34 kohdasta.
  PPE-ryhmä ja ALDE-ryhmä pyysivät kohta kohdalta -äänestystä 12 kohdasta.
  Hylätyt tarkistukset: 1, 2, 15 kohta, 44 kohta, 45 kohta.
  PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin tarkistuksista 1 ja 2, 15 kohdasta ja 45 kohdasta.
  AKT-maiden ryhmä ja PPE-ryhmä pyysivät äänestystä edustajaryhmittäin 44 kohdasta.
  Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin äänin 68 puolesta ja 1 tyhjää. |
| --- | --- |

—

Tavat parantaa kehitysmaiden taloudellisia ja yhteiskunnallisia oloja perheyritysten osuus mukaan lukien terveyskatastrofien estämiseksi

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta

Ibrahim R. Bundun (Sierra Leone) ja Arne Gericken mietintö

Hyväksytyt tarkistukset: 11 kohta, 12 kohta, 24 kohta, 34 kohta, johdanto-osan K kappale, johdanto-osan P kappale.

PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin 11 kohdasta, 12 kohdasta, johdanto-osan K kappaleesta ja johdanto-osan P kappaleesta.

Verts/ALE-ryhmä pyysi kohta kohdalta -äänestystä 34 kohdasta.

PPE-ryhmä ja ALDE-ryhmä pyysivät kohta kohdalta -äänestystä 12 kohdasta.

Hylätyt tarkistukset: 1, 2, 15 kohta, 44 kohta, 45 kohta.

PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin tarkistuksista 1 ja 2, 15 kohdasta ja 45 kohdasta.

AKT-maiden ryhmä ja PPE-ryhmä pyysivät äänestystä edustajaryhmittäin 44 kohdasta.

Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin äänin 68 puolesta ja 1 tyhjää.

7.   Äänestys kiireellisistä päätöslauselmaesityksistä

| — | Muuttoliike, ihmisoikeudet ja humanitaariset pakolaiset
  Hyväksytyt tarkistukset: 12 kohdan 1 osa, 28 kohta, johdanto-osan D kappale.
  PPE-ryhmä pyysi kohta kohdalta -äänestystä ja äänestystä edustajaryhmittäin 12 kohdan 1 osasta, 28 kohdasta ja johdanto-osan D kappaleesta.
  Hylätyt tarkistukset: 1, 2, 3, 12 kohdan 2 osa.
  PPE-ryhmä pyysi kohta kohdalta -äänestystä ja äänestystä edustajaryhmittäin 12 kohdan 2 osasta.
  Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin kaikkien läsnä olleiden jäsenten äänestäessä sen puolesta neljää tyhjää äänestänyttä jäsentä lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

—

Muuttoliike, ihmisoikeudet ja humanitaariset pakolaiset

Hyväksytyt tarkistukset: 12 kohdan 1 osa, 28 kohta, johdanto-osan D kappale.

PPE-ryhmä pyysi kohta kohdalta -äänestystä ja äänestystä edustajaryhmittäin 12 kohdan 1 osasta, 28 kohdasta ja johdanto-osan D kappaleesta.

Hylätyt tarkistukset: 1, 2, 3, 12 kohdan 2 osa.

PPE-ryhmä pyysi kohta kohdalta -äänestystä ja äänestystä edustajaryhmittäin 12 kohdan 2 osasta.

Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin kaikkien läsnä olleiden jäsenten äänestäessä sen puolesta neljää tyhjää äänestänyttä jäsentä lukuun ottamatta.

| — | Vaalien jälkeinen tilanne Burundissa
  Hyväksytyt tarkistukset: suullinen tarkistus 1, suullinen tarkistus 2.
  Rauenneet: kohta kohdalta -äänestys 17 kohdasta
  EFDD-ryhmä pyysi kohta kohdalta -äänestystä 17 kohdasta.
  Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin kaikkien läsnä olleiden jäsenten äänestäessä sen puolesta yhtä sitä vastaan äänestänyttä jäsentä lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

—

Vaalien jälkeinen tilanne Burundissa

Hyväksytyt tarkistukset: suullinen tarkistus 1, suullinen tarkistus 2.

Rauenneet: kohta kohdalta -äänestys 17 kohdasta

EFDD-ryhmä pyysi kohta kohdalta -äänestystä 17 kohdasta.

Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin kaikkien läsnä olleiden jäsenten äänestäessä sen puolesta yhtä sitä vastaan äänestänyttä jäsentä lukuun ottamatta.

8.   Muut asiat

Pöytäkirjat maanantaina 7. joulukuuta 2015 iltapäivällä ja tiistaina 8. joulukuuta 2015 aamu- ja iltapäivällä pidetyistä istunnoista hyväksyttiin.

Yhteispuheenjohtaja Louis Michel ilmoitti, että yhteispuheenjohtaja Fitz A. Jacksonin toimikausi oli päättynyt ja että hänen seuraajansa AKT-maiden yhteispuheenjohtajana olisi Netty Baldeh (Gambia). Louis Michel kiitti Fitz A. Jacksonia tämän työstä ja sitoutumisesta siihen sekä toivotti tälle kaikkea hyvää tulevaisuudessa.

Yhteispuheenjohtaja Fitz A. Jackson kiitti Louis Micheliä ja koko edustajakokousta hänelle osoitetusta kiitollisuudesta ja täydestä tuesta hänen toimikautensa aikana.

9.   Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 31. istunnon aika ja paikka

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 31. istunto pidetään 13.–15. kesäkuuta 2016. Paikka vahvistetaan myöhemmin.

(Istunto päättyi klo 16.32.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtajat

Patrick I. GOMES ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Yhteispääsihteerit

---

LIITE I

YHTEISEN PARLAMENTAARISEN EDUSTAJAKOKOUKSEN AAKKOSELLINEN JÄSENLUETTELO

| AKT-valtioiden edustajat | Euroopan parlamentin edustajat |
| --- | --- |
| JACKSON (JAMAIKA), yhteispuheenjohtaja | MICHEL, yhteispuheenjohtaja |
| ANGOLA
  ANTIGUA JA BARBUDA
  BAHAMA
  BARBADOS (varapuheenjohtaja)
  BELIZE
  BENIN
  BOTSWANA
  BURKINA FASO
  BURUNDI
  KAMERUN
  KAP VERDE
  KESKI-AFRIKAN TASAVALTA
  TŠAD (varapuheenjohtaja)
  KOMORIT
  KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA (varapuheenjohtaja)
  KONGON TASAVALTA
  COOKINSAARET
  NORSUNLUURANNIKKO
  DJIBOUTI
  DOMINICA
  DOMINIKAANINEN TASAVALTA
  PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA (*)

  ERITREA
  ETIOPIA (varapuheenjohtaja)
  FIDŽI
  GABON
  GAMBIA
  GHANA
  GRENADA
  GUINEA
  GUINEA-BISSAU
  GUYANA
  HAITI
  KENIA
  KIRIBATI
  LESOTHO
  LIBERIA
  MADAGASKAR
  MALAWI (varapuheenjohtaja)
  MALI
  MARSHALLINSAARTEN TASAVALTA
  MAURITANIA
  MAURITIUS
  MIKRONESIAN LIITTOVALTIO
  MOSAMBIK (varapuheenjohtaja)
  NAMIBIA
  NAURU
  NIGER
  NIGERIA (varapuheenjohtaja)
  NIUE (varapuheenjohtaja)
  PALAU
  PAPUA-UUSI-GUINEA
  RUANDA
  SAINT KITTS JA NEVIS
  SAINT LUCIA
  SAINT VINCENT JA GRENADIINIT
  SAMOA
  SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE
  SENEGAL (varapuheenjohtaja)
  SEYCHELLIT
  SIERRA LEONE
  SALOMONSAARET
  SOMALIA
  ETELÄ-AFRIKKA
  SUDAN (varapuheenjohtaja) (*)

  SURINAME (varapuheenjohtaja)
  SWAZIMAA
  TANSANIA
  ITÄ-TIMOR
  TOGO
  TONGA (varapuheenjohtaja)
  TRINIDAD JA TOBAGO
  TUVALU
  UGANDA
  VANUATU
  SAMBIA
  ZIMBABWE | ADINOLFI
  AGEA
  ALIOT
  ARENA
  BAY
  BEARDER
  BUONANNO
  CAMPBELL BANNERMAN
  CASA
  CZESAK (varapuheenjohtaja)
  CHAUPRADE
  CHRISTENSEN
  CORRAO
  DANCE
  DELAHAYE
  DE SARNEZ
  ENGSTRÖM
  ESTARÀS FERRAGUT
  FERRARA
  FERREIRA (varapuheenjohtaja)
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GABRIEL
  GÁL
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GEBHARDT
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIRAUTA VIDAL
  GIUFFRIDA
  GOERENS
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HANNAN (varapuheenjohtaja)
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  KARSKI
  KYENGE (varapuheenjohtaja)
  LÓPEZ AGUILAR (varapuheenjohtaja)
  LÖSING
  MCAVAN
  MANSCOUR (varapuheenjohtaja)
  MARUSIK
  MIZZI
  MUSELIER (varapuheenjohtaja)
  MUSSOLINI
  NART (varapuheenjohtaja)
  NEGRESCU
  NEUSER
  NOICHL
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI (varapuheenjohtaja)
  POGLIESE
  POREBA
  RIVASI (varapuheenjohtaja)
  ROLIN
  ROSATI
  RUAS (varapuheenjohtaja)
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  SENRA RODRÍGUEZ
  STIER
  STOLOJAN
  THOMAS
  VAIDERE
  VALERO
  WENTA
  WERNER
  WIELAND
  WIŚNIEWSKA (varapuheenjohtaja)
  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

AKT-valtioiden edustajat

Euroopan parlamentin edustajat

JACKSON (JAMAIKA), yhteispuheenjohtaja

MICHEL, yhteispuheenjohtaja

ANGOLA

ANTIGUA JA BARBUDA

BAHAMA

BARBADOS (varapuheenjohtaja)

BELIZE

BENIN

BOTSWANA

BURKINA FASO

BURUNDI

KAMERUN

KAP VERDE

KESKI-AFRIKAN TASAVALTA

TŠAD (varapuheenjohtaja)

KOMORIT

KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA (varapuheenjohtaja)

KONGON TASAVALTA

COOKINSAARET

NORSUNLUURANNIKKO

DJIBOUTI

DOMINICA

DOMINIKAANINEN TASAVALTA

PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA (*)

ERITREA

ETIOPIA (varapuheenjohtaja)

FIDŽI

GABON

GAMBIA

GHANA

GRENADA

GUINEA

GUINEA-BISSAU

GUYANA

HAITI

KENIA

KIRIBATI

LESOTHO

LIBERIA

MADAGASKAR

MALAWI (varapuheenjohtaja)

MALI

MARSHALLINSAARTEN TASAVALTA

MAURITANIA

MAURITIUS

MIKRONESIAN LIITTOVALTIO

MOSAMBIK (varapuheenjohtaja)

NAMIBIA

NAURU

NIGER

NIGERIA (varapuheenjohtaja)

NIUE (varapuheenjohtaja)

PALAU

PAPUA-UUSI-GUINEA

RUANDA

SAINT KITTS JA NEVIS

SAINT LUCIA

SAINT VINCENT JA GRENADIINIT

SAMOA

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

SENEGAL (varapuheenjohtaja)

SEYCHELLIT

SIERRA LEONE

SALOMONSAARET

SOMALIA

ETELÄ-AFRIKKA

SUDAN (varapuheenjohtaja) (*)

SURINAME (varapuheenjohtaja)

SWAZIMAA

TANSANIA

ITÄ-TIMOR

TOGO

TONGA (varapuheenjohtaja)

TRINIDAD JA TOBAGO

TUVALU

UGANDA

VANUATU

SAMBIA

ZIMBABWE

ADINOLFI

AGEA

ALIOT

ARENA

BAY

BEARDER

BUONANNO

CAMPBELL BANNERMAN

CASA

CZESAK (varapuheenjohtaja)

CHAUPRADE

CHRISTENSEN

CORRAO

DANCE

DELAHAYE

DE SARNEZ

ENGSTRÖM

ESTARÀS FERRAGUT

FERRARA

FERREIRA (varapuheenjohtaja)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GABRIEL

GÁL

GARDIAZABAL RUBIAL

GEBHARDT

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIRAUTA VIDAL

GIUFFRIDA

GOERENS

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HANNAN (varapuheenjohtaja)

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

KARSKI

KYENGE (varapuheenjohtaja)

LÓPEZ AGUILAR (varapuheenjohtaja)

LÖSING

MCAVAN

MANSCOUR (varapuheenjohtaja)

MARUSIK

MIZZI

MUSELIER (varapuheenjohtaja)

MUSSOLINI

NART (varapuheenjohtaja)

NEGRESCU

NEUSER

NOICHL

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI (varapuheenjohtaja)

POGLIESE

POREBA

RIVASI (varapuheenjohtaja)

ROLIN

ROSATI

RUAS (varapuheenjohtaja)

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

SENRA RODRÍGUEZ

STIER

STOLOJAN

THOMAS

VAIDERE

VALERO

WENTA

WERNER

WIELAND

WIŚNIEWSKA (varapuheenjohtaja)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

POLIITTISTEN ASIOIDEN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden jäsenet | Euroopan parlamentin jäsenet |
| --- | --- |
| SHUMBA (ZIMBABWE), yhteispuheenjohtaja
  TRAORÉ (BURKINA FASO), varapuheenjohtaja
  WAIS (DJIBOUTI), varapuheenjohtaja | GOERENS (M. GAHLERin puolesta), yhteispuheenjohtaja
  ZELLER, varapuheenjohtaja
  GUERRERO SALOM, varapuheenjohtaja |
| ANTIGUA JA BARBUDA
  GBIAN (BENIN)
  OWONA KONO (KAMERUN)
  KESKI-AFRIKAN TASAVALTA
  KOMORIT
  KONGON TASAVALTA
  TOURÉ (NORSUNLUURANNIKKO)
  SUDHAKAR (FIDŽI)
  GREENIDGE (GUYANA)
  HAITI
  PHILLIPS (JAMAIKA)
  GITURA (KENIA)
  LIBERIA
  MALAWI
  COULIBALY (MALI)
  MARSHALLINSAARET
  SITHOLE (MOSAMBIK)
  NAURU
  SAINT VINCENT JA GRENADIINIT
  ACKSON MWANSASU (TANSANIA)
  FILIPE (ITÄ-TIMOR)
  TOGO
  TUVALU | ADINOLFI
  CASA
  CEBALLOS
  CORRAO
  DANCE
  DUDA
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAL
  GEBHARDT
  KARSKI
  KYENGE
  LEWER
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  PHILIPPOT
  POGLIESE
  RUAS
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

AKT-valtioiden jäsenet

Euroopan parlamentin jäsenet

SHUMBA (ZIMBABWE), yhteispuheenjohtaja

TRAORÉ (BURKINA FASO), varapuheenjohtaja

WAIS (DJIBOUTI), varapuheenjohtaja

GOERENS (M. GAHLERin puolesta), yhteispuheenjohtaja

ZELLER, varapuheenjohtaja

GUERRERO SALOM, varapuheenjohtaja

ANTIGUA JA BARBUDA

GBIAN (BENIN)

OWONA KONO (KAMERUN)

KESKI-AFRIKAN TASAVALTA

KOMORIT

KONGON TASAVALTA

TOURÉ (NORSUNLUURANNIKKO)

SUDHAKAR (FIDŽI)

GREENIDGE (GUYANA)

HAITI

PHILLIPS (JAMAIKA)

GITURA (KENIA)

LIBERIA

MALAWI

COULIBALY (MALI)

MARSHALLINSAARET

SITHOLE (MOSAMBIK)

NAURU

SAINT VINCENT JA GRENADIINIT

ACKSON MWANSASU (TANSANIA)

FILIPE (ITÄ-TIMOR)

TOGO

TUVALU

ADINOLFI

CASA

CEBALLOS

CORRAO

DANCE

DUDA

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAL

GEBHARDT

KARSKI

KYENGE

LEWER

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

PHILIPPOT

POGLIESE

RUAS

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

TALOUDELLISEN KEHITYKSEN, RAHOITUKSEN JA KAUPAN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden jäsenet | Euroopan parlamentin jäsenet |
| --- | --- |
| THOMPSON (TRINIDAD JA TOBAGO), yhteispuheenjohtaja
  TANNA (UGANDA), varapuheenjohtaja
  TU’I’AFITU (TONGA), varapuheenjohtaja | FERRARA, yhteispuheenjohtaja
  ESTARÀS FERRAGUT, varapuheenjohtaja
  MANSCOUR, varapuheenjohtaja |
| THOMPSON (BARBADOS)
  MANGOLE (BOTSWANA)
  GAHWAYI (BURUNDI)
  SANCHES (KAP VERDE)
  UMBA (KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA)
  MANANA (PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA) (**)

  TOGA CHANAKA (ETIOPIA)
  KABA (GUINEA)
  MANÉ (GUINEA-BISSAU)
  KIRIBATI
  LIAHOSOA (MADAGASKAR)
  NEKUNDI (NAMIBIA)
  OGBUOJI (NIGERIA)
  NIUE
  SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE
  SALL (SENEGAL)
  SALOMONSAARET
  SAINT KITTS JA NEVIS
  SAINT LUCIA
  ABDALLA (SUDAN) (**)

  SURINAME
  DLAMINI (SWAZIMAA)
  HAMUDULU (SAMBIA) | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  DE SARNEZ
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GIRAUTA VIDAL
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  WENTA |

AKT-valtioiden jäsenet

Euroopan parlamentin jäsenet

THOMPSON (TRINIDAD JA TOBAGO), yhteispuheenjohtaja

TANNA (UGANDA), varapuheenjohtaja

TU’I’AFITU (TONGA), varapuheenjohtaja

FERRARA, yhteispuheenjohtaja

ESTARÀS FERRAGUT, varapuheenjohtaja

MANSCOUR, varapuheenjohtaja

THOMPSON (BARBADOS)

MANGOLE (BOTSWANA)

GAHWAYI (BURUNDI)

SANCHES (KAP VERDE)

UMBA (KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA)

MANANA (PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA) (**)

TOGA CHANAKA (ETIOPIA)

KABA (GUINEA)

MANÉ (GUINEA-BISSAU)

KIRIBATI

LIAHOSOA (MADAGASKAR)

NEKUNDI (NAMIBIA)

OGBUOJI (NIGERIA)

NIUE

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

SALL (SENEGAL)

SALOMONSAARET

SAINT KITTS JA NEVIS

SAINT LUCIA

ABDALLA (SUDAN) (**)

SURINAME

DLAMINI (SWAZIMAA)

HAMUDULU (SAMBIA)

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

DE SARNEZ

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GIRAUTA VIDAL

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

WENTA

SOSIAALI- JA YMPÄRISTÖASIOIDEN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden jäsenet | Euroopan parlamentin jäsenet |
| --- | --- |
| MANGOUALA (GABON), yhteispuheenjohtaja
  BALDEH (GAMBIA), varapuheenjohtaja
  JIMÉNEZ (DOMINIKAANINEN TASAVALTA), varapuheenjohtaja | RIVASI, yhteispuheenjohtaja
  AGEA, varapuheenjohtaja
  MUSSOLINI, varapuheenjohtaja |
| ANGOLA
  BAHAMA
  BELIZE
  WEIDOU (TŠAD)
  COOKINSAARET
  DOMINICA
  NAIB (ERITREA)
  AMOATEY (GHANA)
  GRENADA
  SEKATLE (LESOTHO)
  BOUNA (MAURITANIA)
  MAURITIUS
  MIKRONESIAN LIITTOVALTIO
  TONDY (NIGER)
  PALAU
  PAPUA-UUSI-GUINEA
  RUANDA
  SAMOA
  SEYCHELLIT
  BUNDU (SIERRA LEONE)
  SOMALIA
  ETELÄ-AFRIKKA
  LENGKON (VANUATU) | ALIOT
  BEARDER
  BUONANNO
  CHRISTENSEN
  FERREIRA
  GARDIAZÁBAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  MARUSIK
  MAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRÍGUEZ
  VAIDERE
  WIŚNIEWSKA
  ZABORSKA |

AKT-valtioiden jäsenet

Euroopan parlamentin jäsenet

MANGOUALA (GABON), yhteispuheenjohtaja

BALDEH (GAMBIA), varapuheenjohtaja

JIMÉNEZ (DOMINIKAANINEN TASAVALTA), varapuheenjohtaja

RIVASI, yhteispuheenjohtaja

AGEA, varapuheenjohtaja

MUSSOLINI, varapuheenjohtaja

ANGOLA

BAHAMA

BELIZE

WEIDOU (TŠAD)

COOKINSAARET

DOMINICA

NAIB (ERITREA)

AMOATEY (GHANA)

GRENADA

SEKATLE (LESOTHO)

BOUNA (MAURITANIA)

MAURITIUS

MIKRONESIAN LIITTOVALTIO

TONDY (NIGER)

PALAU

PAPUA-UUSI-GUINEA

RUANDA

SAMOA

SEYCHELLIT

BUNDU (SIERRA LEONE)

SOMALIA

ETELÄ-AFRIKKA

LENGKON (VANUATU)

ALIOT

BEARDER

BUONANNO

CHRISTENSEN

FERREIRA

GARDIAZÁBAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

MARUSIK

MAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRÍGUEZ

VAIDERE

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(*)  Tarkkailijana.

(**)  Tarkkailijana.

---

LIITE II

BRYSSELISSÄ (BELGIA) 7.–9. JOULUKUUTA 2015 PIDETYN ISTUNNON LÄSNÄOLOLUETTELO

| JACKSON (JAMAIKA), yhteispuheenjohtaja | MICHEL, yhteispuheenjohtaja |
| --- | --- |
| PEREIRA (Angola)
  THOMPSON (BARBADOS) (varapuheenjohtaja)
  PEYREFITTE (BELIZE)
  GBIAN (BENIN)
  MANGOLE (BOTSWANA)
  SANOU (BURKINA FASO)
  NIYONGABO (BURUNDI)
  OWONA KONO (KAMERUN)
  SANCHES (KAP VERDE)
  WEIDOU (TŠAD) (varapuheenjohtaja)
  LUHONGE KABINDA NGOY (KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA) (varapuheenjohtaja)
  NDOUANE (KONGON TASAVALTA)
  PUNA (COOKINSAARET)
  TOURÉ (NORSUNLUURANNIKKO)
  WAIS (DJIBOUTI)
  ISHMAEL (DOMINICA)
  JIMENEZ (DOMINIKAANINEN TASAVALTA)
  NAIB (ERITREA)
  TOGA CHANAKA (ETIOPIA) (varapuheenjohtaja)
  SUDHAKAR (FIDŽI)
  MANGOUALA (GABON)
  BALDEH (GAMBIA)
  AMOATEY (GHANA)
  KABA (GUINEA)
  MANÉ (GUINEA-BISSAU)
  GREENIDGE (GUYANA)
  PHILLIPS (JAMAIKA)
  LABOSO (KENIA)
  SEKATLE (LESOTHO)
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)
  SOUKOUNA (MALI)
  BOUNA (MAURITANIA)
  JHUGROO (MAURITIUS)
  SITHOLE (MOSAMBIK) (varapuheenjohtaja)
  NEKUNDI (NAMIBIA)
  TONDI (NIGER)
  PALLY (NIGERIA) (varapuheenjohtaja)
  MARO (PAPUA-UUSI-GUINEA)
  MUSARE (RUANDA)
  HIPPOLYTE-BAUWENS (SAINT VINCENT JA GRENADIINIT)
  BUNDU (SIERRA LEONE)
  IBROW (SOMALIA)
  MAHLALELA (ETELÄ-AFRIKKA)
  TOUM (SUDAN) (varapuheenjohtaja) (*)

  DLAMINI (SWAZIMAA)
  ACKSON MWANSASU (TANSANIA)
  FILIPE (ITÄ-TIMOR)
  IBRAHIMA (TOGO)
  BROOKS (TRINIDAD JA TOBAGO)
  TAUSI (TUVALU)
  OULANYAH (UGANDA)
  LENGKON (VANUATU)
  HAMUDULU (SAMBIA)
  SHUMBA (ZIMBABWE) | ADINOLFI (2)
   (3)

  AGEA (3)

  ARENA (1)

  BEARDER
  CHAUPRADE
  CHRISTENSEN (2)
   (3)

  CORRAO (1)
   (3)

  COZZOLINO (3)

  CZESAK (3)

  DANCE (3)

  DELI (3) (D. CASAn puolesta)
  DE SARNEZ (1)

  ESTARAS FERRAGUT (2)

  FERREIRA (2)
   (3)

  GABRIEL (1)
   (2)

  GAL
  GAHLER (F. RUASin puolesta)
  GERICKE (2)
   (3)

  GILL (3) (V. NEGRESCUn puolesta)
  GIUFFRIDA (1)
   (3)

  GOERENS (3)

  GRIESBECK
  GUERRERA SALOM
  HETMAN (3)

  HEUBUCH
  JIMÉNEZ-BECERRIL BARRIO (3)

  KYENGE
  LEINEN (1)
   (2)

  LÓPEZ AGUILAR
  MIZZI (2)
   (3)

  NEUSER
  NOICHL (3)

  PEDICINI (3)

  POGLIESE (3)

  PONGA (A. MUSSOLINIn puolesta)
  RIVASI
  SCHAFFHAUSER (3)

  SENRA RODRÌGUEZ
  SIYLIKIOTIS (2)

  STIER (2)

  STOLOJAN (1)
   (3)

  THEOCHAROUS (S. POGLIESEn puolesta)
  VAIDERE (3)

  VALERO
  WARD (2)

  WENTA
  WIELAND (3)

  WISNIEWSKA (1)

  ZABORSKA
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

JACKSON (JAMAIKA), yhteispuheenjohtaja

MICHEL, yhteispuheenjohtaja

PEREIRA (Angola)

THOMPSON (BARBADOS) (varapuheenjohtaja)

PEYREFITTE (BELIZE)

GBIAN (BENIN)

MANGOLE (BOTSWANA)

SANOU (BURKINA FASO)

NIYONGABO (BURUNDI)

OWONA KONO (KAMERUN)

SANCHES (KAP VERDE)

WEIDOU (TŠAD) (varapuheenjohtaja)

LUHONGE KABINDA NGOY (KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA) (varapuheenjohtaja)

NDOUANE (KONGON TASAVALTA)

PUNA (COOKINSAARET)

TOURÉ (NORSUNLUURANNIKKO)

WAIS (DJIBOUTI)

ISHMAEL (DOMINICA)

JIMENEZ (DOMINIKAANINEN TASAVALTA)

NAIB (ERITREA)

TOGA CHANAKA (ETIOPIA) (varapuheenjohtaja)

SUDHAKAR (FIDŽI)

MANGOUALA (GABON)

BALDEH (GAMBIA)

AMOATEY (GHANA)

KABA (GUINEA)

MANÉ (GUINEA-BISSAU)

GREENIDGE (GUYANA)

PHILLIPS (JAMAIKA)

LABOSO (KENIA)

SEKATLE (LESOTHO)

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)

SOUKOUNA (MALI)

BOUNA (MAURITANIA)

JHUGROO (MAURITIUS)

SITHOLE (MOSAMBIK) (varapuheenjohtaja)

NEKUNDI (NAMIBIA)

TONDI (NIGER)

PALLY (NIGERIA) (varapuheenjohtaja)

MARO (PAPUA-UUSI-GUINEA)

MUSARE (RUANDA)

HIPPOLYTE-BAUWENS (SAINT VINCENT JA GRENADIINIT)

BUNDU (SIERRA LEONE)

IBROW (SOMALIA)

MAHLALELA (ETELÄ-AFRIKKA)

TOUM (SUDAN) (varapuheenjohtaja) (*)

DLAMINI (SWAZIMAA)

ACKSON MWANSASU (TANSANIA)

FILIPE (ITÄ-TIMOR)

IBRAHIMA (TOGO)

BROOKS (TRINIDAD JA TOBAGO)

TAUSI (TUVALU)

OULANYAH (UGANDA)

LENGKON (VANUATU)

HAMUDULU (SAMBIA)

SHUMBA (ZIMBABWE)

ADINOLFI (2)
   (3)

AGEA (3)

ARENA (1)

BEARDER

CHAUPRADE

CHRISTENSEN (2)
   (3)

CORRAO (1)
   (3)

COZZOLINO (3)

CZESAK (3)

DANCE (3)

DELI (3) (D. CASAn puolesta)

DE SARNEZ (1)

ESTARAS FERRAGUT (2)

FERREIRA (2)
   (3)

GABRIEL (1)
   (2)

GAL

GAHLER (F. RUASin puolesta)

GERICKE (2)
   (3)

GILL (3) (V. NEGRESCUn puolesta)

GIUFFRIDA (1)
   (3)

GOERENS (3)

GRIESBECK

GUERRERA SALOM

HETMAN (3)

HEUBUCH

JIMÉNEZ-BECERRIL BARRIO (3)

KYENGE

LEINEN (1)
   (2)

LÓPEZ AGUILAR

MIZZI (2)
   (3)

NEUSER

NOICHL (3)

PEDICINI (3)

POGLIESE (3)

PONGA (A. MUSSOLINIn puolesta)

RIVASI

SCHAFFHAUSER (3)

SENRA RODRÌGUEZ

SIYLIKIOTIS (2)

STIER (2)

STOLOJAN (1)
   (3)

THEOCHAROUS (S. POGLIESEn puolesta)

VAIDERE (3)

VALERO

WARD (2)

WENTA

WIELAND (3)

WISNIEWSKA (1)

ZABORSKA

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

Läsnä myös:

ANGOLA

SIMBRÃO DE CARVALHO

TEIXEIRA

RESCOVA

BRAVO

ANTONIO

COSTA DE JESUS

ANTÓNIO DA GAMA GUIM

BARBADOS

CHANDLER

BENIN

NDAH

DAGNIHO

GBENOU

AHONOUKOUN

GBENONCHI

OGUIDAN

BOTSWANA

NGAKA

OUTLULE

MOSINKI

NTONGANA

MATAMBO

BURKINA FASO

OUEDRAOGO

BONKOUNGOU’

DRABO

BONKOUNGOU’

BURUNDI

NTAKARUTIMANA

GAHWAYI

NAHAYO

SUKUNOBA

NDUWUMWAMI

MUKESHAIMANA

BAVUGAMENSHI

BIMENYIMANA

KAMERUN

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

DAOUDA

KONGON TASAVALTA

BOUNKOULOU

DOUMA

TOLOKOUM

KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA

MABAYA GIZI AMINE

KILOSHO BULAMBO

MOLIWA MOLEKO

MAKA BASIALA

KATUMWA

LIHAU EBUA

NGOY MWAMBA

MUKENDI KABAMBI

AIMA TSHANDIA

SILUVANGII UMBA

NGINDU KABUNDI BIDUAYA

PIKA

NORSUNLUURANNIKKO

TOURÉ

SANGANOKO MINATA

DJIBOUTI

GOUMANEH

ABDI SAID

BOURHAN ALI

ERITREA

TEKLE

HAGOS

ETIOPIA

TEKLEHAIMANOT

GELETA

SUDHAKAR

SARAN

SINGH

LEDUA

GABON

NZEH ELLANG

OWONO NGUEMA

JOUMAS (SALAMBA)

BEWOTSE

RISSONGA

BEWOTSE

YALIS

TISIABA

GAMBIA

SILLAH

NJIE

OJANG

BOJANG

JAITEH

CAMARA

GHANA

ASAMOAH

NSIAH

OKAIKOE

GUINEA

SYLLA

DIALLO

BAH

SYLLA

DIALLO

TOURÉ

GUINEA-BISSAU

MANÉ

DIAS

GUYANA

GREENIDGE

McDONALD

NAUGHTON

KENIA

KEMBI GITURA

ADEN

MURIUKI

MUNYUA

NJAU

NZUSI

NTHIWA

LESOTHO

MAHASE-MOILOA

KOTO

MAPHIKE

MADAGASKAR

RATEFIARIVONY

RAKOTOMANJATO

NORBERT RICHARD

RAJAON

RAZAFISON

MALAWI

KALEBE

MWANYULA

MAKANDE

MUNTHALI

MALI

CISSÉ

MOHAMED

DIALLO

COULIBALY

MAURITANIA

CHEIN

SOUEID AHMED

MARRAKCHY

WANE

GHRIB

MAURITIUS

DILLUM

MUNGUR

RAMDIN

MARIE

MOSAMBIK

NAMBURETE

NEMBA UAIENE

MATE

DAVA

NAMIBIA

VENAANI

ALEY

RUMPF

HIYANDJUA

APOLLUS

NIGER

OUSMANE

CHEGOU

FOUKORI

TONDY

MAINA

NIGERIA

JOSHUA

OGBUOJI

OLATUNBOSUN

ABUBAKAR

OKORIE

NSIEGBE

YUNUSA

RABIU

AKPAN

SULU-GAMBARI

OWUH

ALUYA

OLAGESHIN

PAPUA-UUSI-GUINEA

MANDURU

RUANDA

MUSARE

SAINT VINCENT JA GRENADIINIT

HIPPOLYTE-BAUWENS

SAMOA

MAIN

SIERRA LEONE

BUNDU

LEWALLY

KUYEMBEH

KOROMA

SOMALIA

IBROW

FAQI

ETELÄ-AFRIKKA

MAMPURU

BERGMANN

ROTHKEGEL

KHUZWAYO

MADLALA

SUDAN

AGLA

AL-TAYEB

AHMED

BABIKER SALAH

SWAZIMAA

DLAMINI

TANSANIA

NICHOLAS MATIKO

KAWAMALA

TŠAD

ADJI

TEKILIO

BOUKAR

ITÄ-TIMOR

FILIPE

MARTINS

TOGO

M’BEOU

ABIGUIME

FABRE

LAWSON

AZILAN

TRINIDAD JA TOBAGO

EXETER

TUVALU

LEUELU

UGANDA

TANNA

BAKO

KATUNGWE

KIBIRIGE

ROBINSON

AWOR

KAGANZI

LUGWARO

VANUATU

JOY

KOUBACK

TIMAKATA

SAMBIA

KABWE

MUBANGA

CHIBULA

NAKAPONDA

KACHALI

ZIMBABWE

ZINDI

MLOTSHWA

CHIFAMBA

CHIPARE

SAMASUWO

CHIDAWANYIKA

NYAMUKAPA

AKT-MINISTERINEUVOSTO

MAMPHONO KHAKETLA, valtiovarainministeri (Lesotho), AKT-ministerineuvoston puheenjohtaja

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO

ROMAIN SCHNEIDER, kehitysyhteistyö- ja humanitaaristen asioiden ministeri (Luxemburg), Euroopan unionin neuvoston puheenjohtaja

EUROOPAN KOMISSIO

NEVEN MIMICA, kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaava komission jäsen

EUROOPAN ULKOSUHDEHALLINTO

DE PEYRON, osastopäällikkö, yleisafrikkalaiset asiat

EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA

VERBOVEN

AKT-SIHTEERISTÖ

GOMES, yhteispääsihteeri

EU-SIHTEERISTÖ

AGUIRIANO NALDA, yhteispääsihteeri

---

(*)  Tarkkailijana.

(1)  Läsnä 7. joulukuuta 2015.

(2)  Läsnä 8. joulukuuta 2015.

(3)  Läsnä 9. joulukuuta 2015.

---

LIITE III

EI-PARLAMENTAARISTEN EDUSTAJIEN AKKREDITOINTI

Etiopia

Teshome TOGA CHANAKA

Suurlähettiläs

Etiopian suurlähetystö

Dominica

Len ISHMAEL

Suurlähettiläs

Dominican suurlähetystö

Ruanda

Francis MUSARE

Väliaikainen asiainhoitaja

Ruandan suurlähetystö

Saint Vincent ja Grenadiinit

Paula HIPPOLYTE-BAUWENS

Ensimmäinen lähetystösihteeri

Saint Vincentin ja Grenadiinien suurlähetystö

Papua-Uusi-Guinea

Kapi MARO

Ensimmäinen lähetystösihteeri

Papua-Uuden-Guinean suurlähetystö

---

LIITE IV

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

PÄÄTÖSLAUSELMA (1)

Afrikan rauhanrahaston arvioinnista kymmenen vuoden jälkeen: tehokkuus ja tulevaisuudennäkymät

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Brysselissä (Belgiassa) 7.–9. joulukuuta 2015, |
| --- | --- |

—

kokoontui Brysselissä (Belgiassa) 7.–9. joulukuuta 2015,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon EU:n ja AKT-maiden välisen Cotonoun kumppanuussopimuksen ja erityisesti sen 1 artiklan, 8 artiklan 5 kohdan, 11 artiklan, 28 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 29 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja AKT-maiden välisen Cotonoun kumppanuussopimuksen ja erityisesti sen 1 artiklan, 8 artiklan 5 kohdan, 11 artiklan, 28 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 29 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon AKT–EU-ministerineuvoston varojen käyttämisestä yhdeksännen EKR:n pitkäaikaista kehitystä koskevista määrärahoista Afrikan rauhanrahaston luomiseen 11. joulukuuta 2003 tehdyn päätöksen nro 3/2003, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT–EU-ministerineuvoston varojen käyttämisestä yhdeksännen EKR:n pitkäaikaista kehitystä koskevista määrärahoista Afrikan rauhanrahaston luomiseen 11. joulukuuta 2003 tehdyn päätöksen nro 3/2003,

| — | ottaa huomioon 12. toukokuuta 2005 laaditun EU:n Afrikkaa koskevan strategian, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. toukokuuta 2005 laaditun EU:n Afrikkaa koskevan strategian,

| — | ottaa huomioon neuvoston 13. marraskuuta 2006 antamat päätelmät konfliktien ehkäisyä, hallintaa ja ratkaisua koskevien Afrikan valmiuksien vahvistamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 13. marraskuuta 2006 antamat päätelmät konfliktien ehkäisyä, hallintaa ja ratkaisua koskevien Afrikan valmiuksien vahvistamisesta,

| — | ottaa huomioon EU:n neuvoston 19. ja 20. marraskuuta 2007 antamat päätelmät turvallisuudesta ja kehityksestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n neuvoston 19. ja 20. marraskuuta 2007 antamat päätelmät turvallisuudesta ja kehityksestä,

| — | ottaa huomioon rauhan ja turvallisuuden neuvoston ministerikokouksen 26. huhtikuuta 2011 antaman julkilausuman rauhan ja turvallisuuden tilasta Afrikassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rauhan ja turvallisuuden neuvoston ministerikokouksen 26. huhtikuuta 2011 antaman julkilausuman rauhan ja turvallisuuden tilasta Afrikassa,

| — | ottaa huomioon yhteisen tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle ”Turvallisuuden ja kehityksen edistäminen valmiuksia kehittämällä – Euroopan unionin kumppanimaille lisää keinoja kriisien ehkäisyyn ja hallintaan” (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisen tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle ”Turvallisuuden ja kehityksen edistäminen valmiuksia kehittämällä – Euroopan unionin kumppanimaille lisää keinoja kriisien ehkäisyyn ja hallintaan” (2),

| — | ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevaan monivuotiseen rahoituskehykseen perustuvasta Euroopan unionin avun rahoituksesta AKT–EU-kumppanuussopimuksen mukaisesti sekä rahoitustuen myöntämisestä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille tehdystä neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisestä sopimuksesta 26. kesäkuuta 2013 tehdyn neuvoston päätöksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevaan monivuotiseen rahoituskehykseen perustuvasta Euroopan unionin avun rahoituksesta AKT–EU-kumppanuussopimuksen mukaisesti sekä rahoitustuen myöntämisestä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille tehdystä neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisestä sopimuksesta 26. kesäkuuta 2013 tehdyn neuvoston päätöksen,

| — | ottaa huomioon Brysselissä 2. ja 3. huhtikuuta 2014 järjestetyssä neljännessä Afrikan ja EU:n huippukokouksessa hyväksytyn vuosien 2014–2017 etenemissuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Brysselissä 2. ja 3. huhtikuuta 2014 järjestetyssä neljännessä Afrikan ja EU:n huippukokouksessa hyväksytyn vuosien 2014–2017 etenemissuunnitelman,

| — | ottaa huomioon rauhan ja turvallisuuden neuvoston 31. tammikuuta 2015 antaman kertomuksen toiminnastaan ja rauhan ja turvallisuuden tilasta Afrikassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rauhan ja turvallisuuden neuvoston 31. tammikuuta 2015 antaman kertomuksen toiminnastaan ja rauhan ja turvallisuuden tilasta Afrikassa,

| — | ottaa huomioon Euroopan komission 15. heinäkuuta 2014 tekemän päätöksen Euroopan aluekehitysrahaston siltarahoituksesta ja yhdennestätoista Euroopan kehitysrahastosta rahoitettavan Afrikan rauhanrahaston vuosien 2014–2016 toimintaohjelmasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan komission 15. heinäkuuta 2014 tekemän päätöksen Euroopan aluekehitysrahaston siltarahoituksesta ja yhdennestätoista Euroopan kehitysrahastosta rahoitettavan Afrikan rauhanrahaston vuosien 2014–2016 toimintaohjelmasta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 208 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 208 artiklan,

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin perustamisasiakirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin perustamisasiakirjan,

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin rauhan ja turvallisuuden neuvoston perustamiseen liittyvän pöytäkirjan, joka hyväksyttiin 9. heinäkuuta 2002 Afrikan unionin yleiskokouksen ensimmäisessä sääntömääräisessä istunnossa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin rauhan ja turvallisuuden neuvoston perustamiseen liittyvän pöytäkirjan, joka hyväksyttiin 9. heinäkuuta 2002 Afrikan unionin yleiskokouksen ensimmäisessä sääntömääräisessä istunnossa,

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin 12. heinäkuuta 2003 tekemän päätöksen Euroopan unionin rauhantukioperaatiorahaston perustamisesta Afrikan unionille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin 12. heinäkuuta 2003 tekemän päätöksen Euroopan unionin rauhantukioperaatiorahaston perustamisesta Afrikan unionille,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksia ja kansojen oikeuksia koskevan Afrikan peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksia ja kansojen oikeuksia koskevan Afrikan peruskirjan,

| — | ottaa huomioon 2. syyskuuta 2007 päivätyn yhteisymmärryspöytäkirjan yhteistyöstä rauhan ja turvallisuuden alalla Afrikan unionin, alueellisten talousyhteisöjen ja Itä-Afrikan ja Pohjois-Afrikan alueellisten valmiusprikaatien koordinointimekanismien välillä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. syyskuuta 2007 päivätyn yhteisymmärryspöytäkirjan yhteistyöstä rauhan ja turvallisuuden alalla Afrikan unionin, alueellisten talousyhteisöjen ja Itä-Afrikan ja Pohjois-Afrikan alueellisten valmiusprikaatien koordinointimekanismien välillä,

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin yleiskokouksen 15. kesäkuuta 2015 tekemän päätöksen Afrikan unionin rahoituksen arvioinnin laajuudesta ja vaihtoehtoisista lähteistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin yleiskokouksen 15. kesäkuuta 2015 tekemän päätöksen Afrikan unionin rahoituksen arvioinnin laajuudesta ja vaihtoehtoisista lähteistä,

| — | ottaa huomioon Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön 10. joulukuuta 1999 laatiman pöytäkirjan konfliktien ehkäisyä, hallintaa ja ratkaisua sekä rauhanturvaamista ja turvallisuutta koskevasta mekanismista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön 10. joulukuuta 1999 laatiman pöytäkirjan konfliktien ehkäisyä, hallintaa ja ratkaisua sekä rauhanturvaamista ja turvallisuutta koskevasta mekanismista,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston 31. lokakuuta 2000 antaman naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevan päätöslauselman 1325, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston 31. lokakuuta 2000 antaman naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevan päätöslauselman 1325,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston puheenjohtajan 16. huhtikuuta 2010 antaman lausunnon konfliktien jälkeisestä rauhanrakennustyöstä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston puheenjohtajan 16. huhtikuuta 2010 antaman lausunnon konfliktien jälkeisestä rauhanrakennustyöstä,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston puheenjohtajan 29. kesäkuuta 2010 antaman lausunnon oikeusvaltioperiaatteen edistämisestä ja vahvistamisesta kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden ylläpitämisessä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston puheenjohtajan 29. kesäkuuta 2010 antaman lausunnon oikeusvaltioperiaatteen edistämisestä ja vahvistamisesta kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden ylläpitämisessä,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston 28. huhtikuuta 2014 antaman päätöslauselman 2151 kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden ylläpitämisestä: turvallisuusalan uudistus: haasteet ja mahdollisuudet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston 28. huhtikuuta 2014 antaman päätöslauselman 2151 kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden ylläpitämisestä: turvallisuusalan uudistus: haasteet ja mahdollisuudet,

| — | ottaa huomioon EU:n neuvoston 15. lokakuuta 2012 antamat päätelmät ”Demokratian ja kestävän kehityksen juuret: EU:n suhtautuminen kansalaisyhteiskuntaan ulkosuhteissa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n neuvoston 15. lokakuuta 2012 antamat päätelmät ”Demokratian ja kestävän kehityksen juuret: EU:n suhtautuminen kansalaisyhteiskuntaan ulkosuhteissa”,

| — | ottaa huomioon poliittisten asioiden valiokunnan mietinnön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon poliittisten asioiden valiokunnan mietinnön,

| A. | ottaa huomioon, että monissa Afrikan maissa on tai on ollut sisäisiä aseellisia selkkauksia, jotka ovat syntyneet poliittisista, yhteiskunnallisista, taloudellisista, etnisistä tai uskonnollisista jännitteistä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että monissa Afrikan maissa on tai on ollut sisäisiä aseellisia selkkauksia, jotka ovat syntyneet poliittisista, yhteiskunnallisista, taloudellisista, etnisistä tai uskonnollisista jännitteistä;

| B. | ottaa huomioon, että sosioekonomisten olojen parantaminen ja köyhyyteen, kaikkiin syrjinnän muotoihin, heikkoihin työoloihin, ihmisoikeusrikkomuksiin ja epäinhimilliseen ja alentavaa kohteluun puuttuminen on olennaisen tärkeää, jotta voidaan varmistaa todella kaikenkattava vakauden ja kehityksen lujittamisen ja sovittelun prosessi, ja katsoo, että kyseinen prosessi on ainoa tapa ehkäistä konfliktien puhkeaminen; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että sosioekonomisten olojen parantaminen ja köyhyyteen, kaikkiin syrjinnän muotoihin, heikkoihin työoloihin, ihmisoikeusrikkomuksiin ja epäinhimilliseen ja alentavaa kohteluun puuttuminen on olennaisen tärkeää, jotta voidaan varmistaa todella kaikenkattava vakauden ja kehityksen lujittamisen ja sovittelun prosessi, ja katsoo, että kyseinen prosessi on ainoa tapa ehkäistä konfliktien puhkeaminen;

| C. | ottaa huomioon, että konfliktit pahentavat nälkää ja absoluuttista köyhyyttä koskevia ilmiöitä, heikentävät ihmisoikeuksien käyttämistä ja estävät kaiken taloudellisen, poliittisen ja yhteiskunnallisen kehityksen pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että konfliktit pahentavat nälkää ja absoluuttista köyhyyttä koskevia ilmiöitä, heikentävät ihmisoikeuksien käyttämistä ja estävät kaiken taloudellisen, poliittisen ja yhteiskunnallisen kehityksen pitkällä aikavälillä;

| D. | ottaa huomioon, että Afrikan rauhanrahaston perusteluna on turvallisuuden ja kehityksen keskinäinen riippuvuus maassa tai alueella; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Afrikan rauhanrahaston perusteluna on turvallisuuden ja kehityksen keskinäinen riippuvuus maassa tai alueella;

| E. | ottaa huomioon, että Afrikan rauhanrahasto perustettiin vuonna 2004 vahvistamaan Afrikan unionia (AU) ja sen kautta kahdeksaa alueellista talousyhteisöä ja antamaan niille tukea maanosan konfliktien hoitamisessa aiempaa paremmin ilman ulkomaisten joukkojen väliintuloa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Afrikan rauhanrahasto perustettiin vuonna 2004 vahvistamaan Afrikan unionia (AU) ja sen kautta kahdeksaa alueellista talousyhteisöä ja antamaan niille tukea maanosan konfliktien hoitamisessa aiempaa paremmin ilman ulkomaisten joukkojen väliintuloa;

| F. | ottaa huomioon, että yhteisessä Afrikka–EU-strategiassa on sen hyväksynnästä Lissabonissa vuonna 2007 alkaen ja uudelleen huhtikuussa 2014 järjestetyssä EU–Afrikka-huippukokouksessa määritetty rauha ja turvallisuus yhdeksi kumppanuuden ensisijaiseksi alueeksi ja Afrikan rauhanrahasto EU:n laajemman strategian osan muodostavaksi välineeksi; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että yhteisessä Afrikka–EU-strategiassa on sen hyväksynnästä Lissabonissa vuonna 2007 alkaen ja uudelleen huhtikuussa 2014 järjestetyssä EU–Afrikka-huippukokouksessa määritetty rauha ja turvallisuus yhdeksi kumppanuuden ensisijaiseksi alueeksi ja Afrikan rauhanrahasto EU:n laajemman strategian osan muodostavaksi välineeksi;

| G. | ottaa huomioon, että vuodesta 2005 alkaen yli 90 prosentista Afrikan rauhanrahastolle yhteensä osoitetusta yli 1,2 miljardista eurosta on tehty sopimukset kuuden maan rauhantukioperaatioista, joita ovat AMIS (Darfur), Amisom (Somalia), Micopax, jota seurasi Misca (Keski-Afrikan tasavalta), Afisma (Mali) ja RCI-LRA (Keski-Afrikan tasavalta, Kongon demokraattinen tasavalta, Etelä-Sudan, Uganda); |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että vuodesta 2005 alkaen yli 90 prosentista Afrikan rauhanrahastolle yhteensä osoitetusta yli 1,2 miljardista eurosta on tehty sopimukset kuuden maan rauhantukioperaatioista, joita ovat AMIS (Darfur), Amisom (Somalia), Micopax, jota seurasi Misca (Keski-Afrikan tasavalta), Afisma (Mali) ja RCI-LRA (Keski-Afrikan tasavalta, Kongon demokraattinen tasavalta, Etelä-Sudan, Uganda);

| H. | ottaa huomioon, että Afrikan rauhanrahaston soveltamisalaa laajennettiin vuonna 2007 pääasiassa rauhantukioperaatioiden rahoittamisesta ja Afrikan rauhan ja turvallisuuden arkkitehtuurin (APSA) toiminnallisesta vahvistamisesta sisältämään entistä laajemmin konfliktien ehkäisy ja konfliktin jälkeiset vakautustoimet; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Afrikan rauhanrahaston soveltamisalaa laajennettiin vuonna 2007 pääasiassa rauhantukioperaatioiden rahoittamisesta ja Afrikan rauhan ja turvallisuuden arkkitehtuurin (APSA) toiminnallisesta vahvistamisesta sisältämään entistä laajemmin konfliktien ehkäisy ja konfliktin jälkeiset vakautustoimet;

| I. | ottaa huomioon, että erityisesti vuodesta 2007 alkaen noin 8,3 prosenttia kaikista sopimuksista on osoitettu Afrikan rauhan ja turvallisuuden arkkitehtuurin (APSA) valmiuksien vahvistamista koskeville toimille, joiden avulla annetaan huomattavaa tukea APSA:n tekemiselle toimivaksi; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että erityisesti vuodesta 2007 alkaen noin 8,3 prosenttia kaikista sopimuksista on osoitettu Afrikan rauhan ja turvallisuuden arkkitehtuurin (APSA) valmiuksien vahvistamista koskeville toimille, joiden avulla annetaan huomattavaa tukea APSA:n tekemiselle toimivaksi;

| J. | ottaa huomioon, että vuodesta 2009 alkaen 1,3 prosenttia talousarviosta on osoitettu varhaisvaroitusmekanismiin liittyviin toimiin, muun muassa rauhan välittämistä, hankkeiden käynnistämistä ja tiedonhankintaa koskeviin tehtäviin sekä tehtäviin, joilla pyritään väliaikaisesti vahvistamaan suunnitteluyksikköä; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että vuodesta 2009 alkaen 1,3 prosenttia talousarviosta on osoitettu varhaisvaroitusmekanismiin liittyviin toimiin, muun muassa rauhan välittämistä, hankkeiden käynnistämistä ja tiedonhankintaa koskeviin tehtäviin sekä tehtäviin, joilla pyritään väliaikaisesti vahvistamaan suunnitteluyksikköä;

| K. | ottaa huomioon, että tarjoamalla AU:lle ja alueellisille järjestöille ennakoitavissa olevia ja luotettavia resursseja toimintaa varten Afrikan rauhanrahasto on antanut Afrikan maille mahdollisuuksia ryhtyä yhteisiin toimiin turvallisuuden takaamiseksi AU:n rauhan ja turvallisuuden neuvoston kasvavan poliittisen aseman perusteella testaamalla sitä ja tekemällä siitä toimivan; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että tarjoamalla AU:lle ja alueellisille järjestöille ennakoitavissa olevia ja luotettavia resursseja toimintaa varten Afrikan rauhanrahasto on antanut Afrikan maille mahdollisuuksia ryhtyä yhteisiin toimiin turvallisuuden takaamiseksi AU:n rauhan ja turvallisuuden neuvoston kasvavan poliittisen aseman perusteella testaamalla sitä ja tekemällä siitä toimivan;

| L. | ottaa huomioon, että AU hyväksyi 15. kesäkuuta 2015 vaihtoehtoisia rahoituslähteitä koskevan päätöksensä, jossa todetaan, että 25 prosenttia kaikista varoista käytetään AU:n rauhantukioperaatioiden määrärahoihin; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että AU hyväksyi 15. kesäkuuta 2015 vaihtoehtoisia rahoituslähteitä koskevan päätöksensä, jossa todetaan, että 25 prosenttia kaikista varoista käytetään AU:n rauhantukioperaatioiden määrärahoihin;

| M. | ottaa huomioon, että kun Afrikan rauhanrahasto perustettiin vuonna 2003, sen EKR:n kautta tulevan rahoituksen oli määrä olla väliaikaista ja voimassa vain vaihtoehtoisten rahoituslähteiden perustamiseen asti; ottaa huomioon, että 12 vuotta myöhemmin EKR on edelleen Afrikan rauhanrahaston pääasiallinen rahoituslähde; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että kun Afrikan rauhanrahasto perustettiin vuonna 2003, sen EKR:n kautta tulevan rahoituksen oli määrä olla väliaikaista ja voimassa vain vaihtoehtoisten rahoituslähteiden perustamiseen asti; ottaa huomioon, että 12 vuotta myöhemmin EKR on edelleen Afrikan rauhanrahaston pääasiallinen rahoituslähde;

| N. | ottaa huomioon, että EU:n Afrikan rauhanrahaston rauhantukioperaatiot lisääntyvät tehtävien vaivihkaisen lisääntymisen vuoksi, kuten kokemus joistakin YK:n tehtävistä on osoittanut, sekä suojeluvastuun käsitteeseen kuuluvien uusien tehtävien vuoksi; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että EU:n Afrikan rauhanrahaston rauhantukioperaatiot lisääntyvät tehtävien vaivihkaisen lisääntymisen vuoksi, kuten kokemus joistakin YK:n tehtävistä on osoittanut, sekä suojeluvastuun käsitteeseen kuuluvien uusien tehtävien vuoksi;

| O. | ottaa huomioon, että monet muut lahjoittajat, kuten kansainväliset järjestöt (YK ja muut), poliittiset ja sotilaalliset liittoutumat (Pohjois-Atlantin puolustusliitto Nato) ja valtiot (Yhdysvallat, Kiina, Japani ja Euroopan unionin jäsenvaltiot) ovat myös aktiivisia tällä alalla; ottaa huomioon, että täydentävyys taataan AU:n rauhaa ja turvallisuutta käsittelevällä kumppaniryhmällä, joka kokoontuu säännöllisesti Addis Abebassa; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että monet muut lahjoittajat, kuten kansainväliset järjestöt (YK ja muut), poliittiset ja sotilaalliset liittoutumat (Pohjois-Atlantin puolustusliitto Nato) ja valtiot (Yhdysvallat, Kiina, Japani ja Euroopan unionin jäsenvaltiot) ovat myös aktiivisia tällä alalla; ottaa huomioon, että täydentävyys taataan AU:n rauhaa ja turvallisuutta käsittelevällä kumppaniryhmällä, joka kokoontuu säännöllisesti Addis Abebassa;

| P. | ottaa huomioon, että EU:n tasolla sekä yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka (YTPP) että kehitysyhteistyön toimija edistävät turvallisuusalan uudistusta kriiseille alttiissa maissa ja avoimen, vastuullisen ja tehokkaan poliisi-, oikeus- ja armeijalaitoksen perustamista; ottaa huomioon, että EU:n välineiden käytöstä puuttuu koordinointi; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että EU:n tasolla sekä yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka (YTPP) että kehitysyhteistyön toimija edistävät turvallisuusalan uudistusta kriiseille alttiissa maissa ja avoimen, vastuullisen ja tehokkaan poliisi-, oikeus- ja armeijalaitoksen perustamista; ottaa huomioon, että EU:n välineiden käytöstä puuttuu koordinointi;

| Q. | ottaa huomioon, että EU:n neuvosto on tunnustanut kansalaisjärjestöjen olennaisen aseman rauhan ja turvallisuuden ohjelmassa; ottaa huomioon, että kansalaisjärjestöjä on tuskin lainkaan mukana Afrikan rauhanrahastossa; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että EU:n neuvosto on tunnustanut kansalaisjärjestöjen olennaisen aseman rauhan ja turvallisuuden ohjelmassa; ottaa huomioon, että kansalaisjärjestöjä on tuskin lainkaan mukana Afrikan rauhanrahastossa;

| 1. | on tietoinen, että Afrikan rauhanrahasto on tehnyt mahdolliseksi turvallisuuden ja kehityksen välisen yhteyden tekemisen toimivaksi ja saanut aikaan perusteellisen vuoropuhelun rauhan ja turvallisuuden haasteista EU:n ja AU:n välillä; korostaa, että Afrikan rauhanrahastolla on ollut välittäjän asema aikoina, jolloin mistään muusta välineestä ei ole voitu rahoittaa afrikkalaisia joukkoja AU:n tai alueellista talousyhteisöjen rauhanturvaoperaatioissa; |
| --- | --- |

1.

on tietoinen, että Afrikan rauhanrahasto on tehnyt mahdolliseksi turvallisuuden ja kehityksen välisen yhteyden tekemisen toimivaksi ja saanut aikaan perusteellisen vuoropuhelun rauhan ja turvallisuuden haasteista EU:n ja AU:n välillä; korostaa, että Afrikan rauhanrahastolla on ollut välittäjän asema aikoina, jolloin mistään muusta välineestä ei ole voitu rahoittaa afrikkalaisia joukkoja AU:n tai alueellista talousyhteisöjen rauhanturvaoperaatioissa;

| 2. | on vahvasti sitä mieltä, että Afrikan rauhanrahasto pitäisi suunnata vahvistamaan kansalaisyhteiskunnan aktiivista osallistumista, demokraattista ja osallistavaa hallintoa ja kulttuurivalmiuksien vahvistamista; korostaa, että kaikkien päätöksentekoprosessien pitäisi perustua avoimuuteen, tehokkuuteen ja vastuullisuuteen; |
| --- | --- |

2.

on vahvasti sitä mieltä, että Afrikan rauhanrahasto pitäisi suunnata vahvistamaan kansalaisyhteiskunnan aktiivista osallistumista, demokraattista ja osallistavaa hallintoa ja kulttuurivalmiuksien vahvistamista; korostaa, että kaikkien päätöksentekoprosessien pitäisi perustua avoimuuteen, tehokkuuteen ja vastuullisuuteen;

| 3. | suhtautuu myönteisesti Afrikan rauhanrahastosta rahoitettavien toimien laajentamiseen konfliktien ehkäisyyn ja konfliktin jälkeiseen vakauttamiseen ja nopean toiminnan mekanismin perustamiseen; katsoo, että tällainen kehitys on ensiarvoisen tärkeää, jotta voidaan estää Afrikan rauhanrahaston käyttäminen enimmäkseen konfliktinhallintavälineenä; |
| --- | --- |

3.

suhtautuu myönteisesti Afrikan rauhanrahastosta rahoitettavien toimien laajentamiseen konfliktien ehkäisyyn ja konfliktin jälkeiseen vakauttamiseen ja nopean toiminnan mekanismin perustamiseen; katsoo, että tällainen kehitys on ensiarvoisen tärkeää, jotta voidaan estää Afrikan rauhanrahaston käyttäminen enimmäkseen konfliktinhallintavälineenä;

| 4. | kehottaa AU:ta ja alueellisia talousyhteisöjä varmistamaan, että rauhanturvaoperaatioita johdetaan hyvän hallinnon puitteissa ja kansainvälisten lakien ja ihmisoikeuksien mukaisesti; |
| --- | --- |

4.

kehottaa AU:ta ja alueellisia talousyhteisöjä varmistamaan, että rauhanturvaoperaatioita johdetaan hyvän hallinnon puitteissa ja kansainvälisten lakien ja ihmisoikeuksien mukaisesti;

| 5. | antaa tunnustusta Afrikka-johtoisissa rauhanturvaoperaatioissa tähän mennessä aikaansaaduista merkittävistä tuloksista; korostaa kuitenkin, että on käsiteltävä konfliktien perussyitä ja turvallisuuskehityksen yhteyksiä ja edistettävä vuoropuhelua, pantava täytäntöön yhteisiä lähestymistapoja ja vahvistettava kriisinhallinnan koordinointia; |
| --- | --- |

5.

antaa tunnustusta Afrikka-johtoisissa rauhanturvaoperaatioissa tähän mennessä aikaansaaduista merkittävistä tuloksista; korostaa kuitenkin, että on käsiteltävä konfliktien perussyitä ja turvallisuuskehityksen yhteyksiä ja edistettävä vuoropuhelua, pantava täytäntöön yhteisiä lähestymistapoja ja vahvistettava kriisinhallinnan koordinointia;

| 6. | pitää valitettavana, että Afrikan rauhanrahastoa rahoitetaan edelleen pääasiassa EKR:n kautta huolimatta siitä, että vuonna 2003 se tarkoitettiin selkeästi väliaikaiseksi ratkaisuksi; kehottaa komissiota antamaan EU:n monivuotisen rahoituskehyksen tarkistuksen aikana ehdotuksen, jotta Afrikan rauhanrahasto voidaan liittää EU:n talousarvioon; katsoo tämän tarkoittavan sitä, että rahoituksella ratkaistaan joiden Afrikan rauhanrahaston kulujen tukikelpoisuuteen liittyvät nykyiset ongelmat; |
| --- | --- |

6.

pitää valitettavana, että Afrikan rauhanrahastoa rahoitetaan edelleen pääasiassa EKR:n kautta huolimatta siitä, että vuonna 2003 se tarkoitettiin selkeästi väliaikaiseksi ratkaisuksi; kehottaa komissiota antamaan EU:n monivuotisen rahoituskehyksen tarkistuksen aikana ehdotuksen, jotta Afrikan rauhanrahasto voidaan liittää EU:n talousarvioon; katsoo tämän tarkoittavan sitä, että rahoituksella ratkaistaan joiden Afrikan rauhanrahaston kulujen tukikelpoisuuteen liittyvät nykyiset ongelmat;

| 7. | kehottaa Afrikan valtioita omaksumaan kestävän ja kattavan lähestymistavan, jonka avulla voidaan vahvistaa alueellista vakautta, laajentaa tukitoimien oikeutettuja valtuuksia ja estää konfliktien puhkeaminen uudelleen; korostaa, että sosioekonominen kehitys edistää kestävää rauhaa; korostaa, että sosioekonominen kehitys edistää kestävää rauhaa; |
| --- | --- |

7.

kehottaa Afrikan valtioita omaksumaan kestävän ja kattavan lähestymistavan, jonka avulla voidaan vahvistaa alueellista vakautta, laajentaa tukitoimien oikeutettuja valtuuksia ja estää konfliktien puhkeaminen uudelleen; korostaa, että sosioekonominen kehitys edistää kestävää rauhaa; korostaa, että sosioekonominen kehitys edistää kestävää rauhaa;

| 8. | katsoo, että EU:n tukemia rauharakennustoimenpiteitä, kuten turvallisuusalan uudistusta tai entisten taistelijoiden aseistariisuntaa, demobilisaatiota ja yhteiskuntaan sopeuttamista (DDR-toiminta) on kehitettävä ja vahvistettava yhdentyneesti käyttämällä sekä turvallisuus- että kehityspolitiikassa saatavilla olevia välineitä; katsoo, että on kehitettävä yhteisiä keinoja ja tavoitteita ja että lyhyen aikavälin toimenpiteet on korvattava pitkän aikavälin kehitysyhteistyöaloitteilla, erityisesti sosioekonomisen vakauttamisen osalta; |
| --- | --- |

8.

katsoo, että EU:n tukemia rauharakennustoimenpiteitä, kuten turvallisuusalan uudistusta tai entisten taistelijoiden aseistariisuntaa, demobilisaatiota ja yhteiskuntaan sopeuttamista (DDR-toiminta) on kehitettävä ja vahvistettava yhdentyneesti käyttämällä sekä turvallisuus- että kehityspolitiikassa saatavilla olevia välineitä; katsoo, että on kehitettävä yhteisiä keinoja ja tavoitteita ja että lyhyen aikavälin toimenpiteet on korvattava pitkän aikavälin kehitysyhteistyöaloitteilla, erityisesti sosioekonomisen vakauttamisen osalta;

| 9. | korostaa, että pitkän aikavälin rauhan ja turvallisuuden valmiuksien vahvistamisstrategioita on tuettava, ja painottaa, että on tarpeen parantaa rauhan ja turvallisuuden alalla toimivien avunantajien (pääasiassa EU, YK ja Maailmanpankki) koordinaatiota ja täydentävyyttä rahoitustuen ja taloudellisen tuen osalta ja taattava kestävyys; |
| --- | --- |

9.

korostaa, että pitkän aikavälin rauhan ja turvallisuuden valmiuksien vahvistamisstrategioita on tuettava, ja painottaa, että on tarpeen parantaa rauhan ja turvallisuuden alalla toimivien avunantajien (pääasiassa EU, YK ja Maailmanpankki) koordinaatiota ja täydentävyyttä rahoitustuen ja taloudellisen tuen osalta ja taattava kestävyys;

| 10. | korostaa, että on välttämätöntä laatia konfliktien ehkäisyä koskeva strategia ja toimia, joilla varmistetaan demokratiaa, vaaleja ja ihmisoikeuksia koskevien eri AU:n välineiden tehokas täytäntöönpano, käsitellään taustalla olevia epävakauden taloudellisia ja yhteiskunnallisia syitä ja säilytetään tasapaino yhtenäisyyden ja moninaisuuden välillä; muistuttaa, että AU:n jäsenvaltioiden, AU:n ja alueellisten talousyhteisöjen institutionaalisten valmiuksien vahvistaminen on avain kestävään rauhaan ja turvallisuuteen ja kehitykseen, ja kehottaa siksi koordinoimaan EU:n toimenpiteitä entistä paremmin Afrikan rauhanrahaston ja muiden välineiden avulla; huomauttaa, että konfliktin ehkäisyä, muun muassa radikalisoitumisen ja vaalikausiin liittyvien konfliktien ehkäisyä, ja välitysvalmiuksia pitäisi korostaa entistä enemmän; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että on välttämätöntä laatia konfliktien ehkäisyä koskeva strategia ja toimia, joilla varmistetaan demokratiaa, vaaleja ja ihmisoikeuksia koskevien eri AU:n välineiden tehokas täytäntöönpano, käsitellään taustalla olevia epävakauden taloudellisia ja yhteiskunnallisia syitä ja säilytetään tasapaino yhtenäisyyden ja moninaisuuden välillä; muistuttaa, että AU:n jäsenvaltioiden, AU:n ja alueellisten talousyhteisöjen institutionaalisten valmiuksien vahvistaminen on avain kestävään rauhaan ja turvallisuuteen ja kehitykseen, ja kehottaa siksi koordinoimaan EU:n toimenpiteitä entistä paremmin Afrikan rauhanrahaston ja muiden välineiden avulla; huomauttaa, että konfliktin ehkäisyä, muun muassa radikalisoitumisen ja vaalikausiin liittyvien konfliktien ehkäisyä, ja välitysvalmiuksia pitäisi korostaa entistä enemmän;

| 11. | kannustaa Euroopan unionia ja AU:ta tekemään tämän välineen menestyksestä näkyvämpää Euroopan ja Afrikan kansalaisille; kehottaa tässä yhteydessä käynnistämään laajan tiedotuskampanjan Afrikan rauhanrahastosta erityisesti Afrikassa ja antamaan asianmukaista koulutusta kaikille Afrikan rauhanrahastoon osallistuville sidosryhmille, jotta nämä voivat täysin ymmärtää kyseisen mekanismin ja sen tavoitteet ja lisätä myös itse Afrikan rauhanrahaston näkyvyyttä ja tietoisuutta siitä; |
| --- | --- |

11.

kannustaa Euroopan unionia ja AU:ta tekemään tämän välineen menestyksestä näkyvämpää Euroopan ja Afrikan kansalaisille; kehottaa tässä yhteydessä käynnistämään laajan tiedotuskampanjan Afrikan rauhanrahastosta erityisesti Afrikassa ja antamaan asianmukaista koulutusta kaikille Afrikan rauhanrahastoon osallistuville sidosryhmille, jotta nämä voivat täysin ymmärtää kyseisen mekanismin ja sen tavoitteet ja lisätä myös itse Afrikan rauhanrahaston näkyvyyttä ja tietoisuutta siitä;

| 12. | korostaa, että rauha Afrikassa riippuu ennen kaikkea poliittisten, yhteiskunnallisten, taloudellisten, etnisten ja uskonnollisten perussyiden poistamisesta ja afrikkalaisten kumppanien poliittisesta vuoropuhelusta ja poliittisesta tahdosta tehdä yhteistyötä, muun muassa vahvistamalla AU:n rakenteita; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että rauha Afrikassa riippuu ennen kaikkea poliittisten, yhteiskunnallisten, taloudellisten, etnisten ja uskonnollisten perussyiden poistamisesta ja afrikkalaisten kumppanien poliittisesta vuoropuhelusta ja poliittisesta tahdosta tehdä yhteistyötä, muun muassa vahvistamalla AU:n rakenteita;

| 13. | korostaa, että Afrikan maiden omavastuullisuutta on edistettävä edelleen erityisesti asettamalla tietty määrä selkeitä painopistealueita ja lisäämällä EU:n tukea valmiuksien vahvistamiselle; kehottaa EU:ta tutkimaan vaihtoehtoja Afrikan rauhanrahaston ohjelmahallinnan näkökulmien hajauttamiseksi edelleen, muun muassa AU:n ja alueellisten talousyhteisöjen / aluehallinnon Afrikan rauhanrahastosta rahoitettavia toimia ja Afrikan rauhanrahastoon liittyvien itse paikalla toteutettavien EU:n toimien koordinointia ja teknistä tukea; suhtautuu myönteisesti yhteiseen tiedonantoon ”Turvallisuuden ja kehityksen edistäminen valmiuksia kehittämällä – Euroopan unionin kumppanimaille lisää keinoja kriisien ehkäisyyn ja hallintaan” (3), kehottaa tämän osalta komissiota ehdottamaan kauaskantoista lainsäädäntöä parantamaan EU:n tukea alueellisille turvallisuustoimijoille; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että Afrikan maiden omavastuullisuutta on edistettävä edelleen erityisesti asettamalla tietty määrä selkeitä painopistealueita ja lisäämällä EU:n tukea valmiuksien vahvistamiselle; kehottaa EU:ta tutkimaan vaihtoehtoja Afrikan rauhanrahaston ohjelmahallinnan näkökulmien hajauttamiseksi edelleen, muun muassa AU:n ja alueellisten talousyhteisöjen / aluehallinnon Afrikan rauhanrahastosta rahoitettavia toimia ja Afrikan rauhanrahastoon liittyvien itse paikalla toteutettavien EU:n toimien koordinointia ja teknistä tukea; suhtautuu myönteisesti yhteiseen tiedonantoon ”Turvallisuuden ja kehityksen edistäminen valmiuksia kehittämällä – Euroopan unionin kumppanimaille lisää keinoja kriisien ehkäisyyn ja hallintaan” (3), kehottaa tämän osalta komissiota ehdottamaan kauaskantoista lainsäädäntöä parantamaan EU:n tukea alueellisille turvallisuustoimijoille;

| 14. | korostaa, että on tärkeää tukea naisten osallistumista rauhanneuvotteluihin ja konfliktien jälkeiseen jälleenrakennukseen ja suojella naisia ja tyttöjä seksuaaliselta ja sukupuoleen perustuvalta väkivallalta aseellisissa konflikteissa; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että on tärkeää tukea naisten osallistumista rauhanneuvotteluihin ja konfliktien jälkeiseen jälleenrakennukseen ja suojella naisia ja tyttöjä seksuaaliselta ja sukupuoleen perustuvalta väkivallalta aseellisissa konflikteissa;

| 15. | kehottaa EU:ta tekemään entistä useammin yhteistyötä AU:n jäsenvaltioiden ja alueellisten talousyhteisöjen / aluehallintojen kanssa sekä politiikassa että poliittisilla tasoilla perustan tarjoamiseksi säännölliselle vuoropuhelulle siitä, miten viimeaikaisia Afrikan rauhanrahaston nojalla saatuja voittoja voidaan lujittaa keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

15.

kehottaa EU:ta tekemään entistä useammin yhteistyötä AU:n jäsenvaltioiden ja alueellisten talousyhteisöjen / aluehallintojen kanssa sekä politiikassa että poliittisilla tasoilla perustan tarjoamiseksi säännölliselle vuoropuhelulle siitä, miten viimeaikaisia Afrikan rauhanrahaston nojalla saatuja voittoja voidaan lujittaa keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä;

| 16. | vaatii entistä järjestelmällisempää yhteistä ohjelmasuunnittelua muiden EU:n välineiden kanssa ja osana muita politiikanaloja sekä EU:n edustustojen aseman ja valmiuksien vahvistamista; |
| --- | --- |

16.

vaatii entistä järjestelmällisempää yhteistä ohjelmasuunnittelua muiden EU:n välineiden kanssa ja osana muita politiikanaloja sekä EU:n edustustojen aseman ja valmiuksien vahvistamista;

| 17. | suhtautuu myönteisesti AU:n aikomukseen ottaa käyttöön valmiutensa vastata nopeasti kriiseihin liittämällä kriiseihin välittömästi reagoivat Afrikan ACIRC-joukkonsa Afrikan valmiusjoukkoihin; |
| --- | --- |

17.

suhtautuu myönteisesti AU:n aikomukseen ottaa käyttöön valmiutensa vastata nopeasti kriiseihin liittämällä kriiseihin välittömästi reagoivat Afrikan ACIRC-joukkonsa Afrikan valmiusjoukkoihin;

| 18. | korostaa APSA:n täydellisessä käyttöönotossa aikaansaatua edistystä, minkä tavoitteena on varmistaa, että kaikki Afrikan konfliktien ehkäisyyn, hallintaan ja ratkaisuun tarkoitetut AU:n välineet toimivat yhteisvaikutuksessa ja että niistä saadaan odotettuja tuloksia; |
| --- | --- |

18.

korostaa APSA:n täydellisessä käyttöönotossa aikaansaatua edistystä, minkä tavoitteena on varmistaa, että kaikki Afrikan konfliktien ehkäisyyn, hallintaan ja ratkaisuun tarkoitetut AU:n välineet toimivat yhteisvaikutuksessa ja että niistä saadaan odotettuja tuloksia;

| 19. | kehottaa Afrikan rauhanrahaston kumppaneita (EU, AU, alueelliset talousyhteisöt, aluehallinnot) omaksumaan erityisesti AMISOM-virkailijoiden osalta rauhan ja turvallisuuden alan valmiuksien vahvistamiseen entistä yksilöllisemmän lähestymistavan, joka perustuu perusteelliseen tarvearviointiin ja jonka pohjana on yleinen institutionaalisen kehityksen suunnitelma; |
| --- | --- |

19.

kehottaa Afrikan rauhanrahaston kumppaneita (EU, AU, alueelliset talousyhteisöt, aluehallinnot) omaksumaan erityisesti AMISOM-virkailijoiden osalta rauhan ja turvallisuuden alan valmiuksien vahvistamiseen entistä yksilöllisemmän lähestymistavan, joka perustuu perusteelliseen tarvearviointiin ja jonka pohjana on yleinen institutionaalisen kehityksen suunnitelma;

| 20. | korostaa, että Afrikan rauhanrahasto voi olla vain yhteisiä kansainvälisiä toimenpiteitä täydentävä väline; suhtautuu myönteisesti AU:n halukkuuteen ottaa enemmän vastuuta turvallisuudestaan sen vaihtoehtoisista rahoituslähteistä 15. kesäkuuta 2015 tekemän päätöksen nojalla; kehottaa EU:ta selvittämään lisätoimenpiteitä, jotta voidaan varmistaa Afrikan rauhanrahaston pitkän aikavälin rahoituskestävyys; korostaa, että rahoitushallinnan valmiuksien vahvistamisen tehostaminen on tämän osalta olennaisen tärkeää; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että Afrikan rauhanrahasto voi olla vain yhteisiä kansainvälisiä toimenpiteitä täydentävä väline; suhtautuu myönteisesti AU:n halukkuuteen ottaa enemmän vastuuta turvallisuudestaan sen vaihtoehtoisista rahoituslähteistä 15. kesäkuuta 2015 tekemän päätöksen nojalla; kehottaa EU:ta selvittämään lisätoimenpiteitä, jotta voidaan varmistaa Afrikan rauhanrahaston pitkän aikavälin rahoituskestävyys; korostaa, että rahoitushallinnan valmiuksien vahvistamisen tehostaminen on tämän osalta olennaisen tärkeää;

| 21. | kehottaa tekemään nykyisen Afrikan rauhanrahaston mallin rakenneuudistuksen, jotta toimintaa ja rahoitusta koskevan päätöksenteko voidaan keskittää ja lisätä siten tehokkuutta; |
| --- | --- |

21.

kehottaa tekemään nykyisen Afrikan rauhanrahaston mallin rakenneuudistuksen, jotta toimintaa ja rahoitusta koskevan päätöksenteko voidaan keskittää ja lisätä siten tehokkuutta;

| 22. | suhtautuu myönteisesti EU:n päätökseen soveltaa 80 prosentin ylärajaa EU:n osuuteen joukkojen maksuista kaikissa uusissa rauhanturvaoperaatioissa ja AMISOMissa tammikuusta 2016 alkaen; |
| --- | --- |

22.

suhtautuu myönteisesti EU:n päätökseen soveltaa 80 prosentin ylärajaa EU:n osuuteen joukkojen maksuista kaikissa uusissa rauhanturvaoperaatioissa ja AMISOMissa tammikuusta 2016 alkaen;

| 23. | korostaa, että pienaseiden ja kevyiden aseiden kertymisen, kaupan ja leviämisen pysäyttämiseen ja aseistariisunnan edistämiseen tähtääviä tehokkaita toimenpiteitä olisi hyväksyttävä kiireellisesti, koska ne ovat olennaisen tärkeitä konfliktien, väkivallan ja epävakauden lisääntymisen ehkäisemiselle Afrikassa; |
| --- | --- |

23.

korostaa, että pienaseiden ja kevyiden aseiden kertymisen, kaupan ja leviämisen pysäyttämiseen ja aseistariisunnan edistämiseen tähtääviä tehokkaita toimenpiteitä olisi hyväksyttävä kiireellisesti, koska ne ovat olennaisen tärkeitä konfliktien, väkivallan ja epävakauden lisääntymisen ehkäisemiselle Afrikassa;

| 24. | vaatii Euroopan unionia jatkamaan Afrikan rauhanrahaston ja muiden rauhanomaisten hankkeiden sitoutuneena kumppanina mutta korostaa, että parhaat mahdolliset tulokset saavutetaan vain, jos mukana on todellista afrikkalaista johtajuutta ja alueellista yhteistyötä; |
| --- | --- |

24.

vaatii Euroopan unionia jatkamaan Afrikan rauhanrahaston ja muiden rauhanomaisten hankkeiden sitoutuneena kumppanina mutta korostaa, että parhaat mahdolliset tulokset saavutetaan vain, jos mukana on todellista afrikkalaista johtajuutta ja alueellista yhteistyötä;

| 25. | kehottaa yhdistämään Euroopan kehitysrahastoon kuuluvasta Afrikan rauhanrahastosta käytävän keskustelun Cotonoun sopimuksen tulevaisuudesta käytävään keskusteluun; |
| --- | --- |

25.

kehottaa yhdistämään Euroopan kehitysrahastoon kuuluvasta Afrikan rauhanrahastosta käytävän keskustelun Cotonoun sopimuksen tulevaisuudesta käytävään keskusteluun;

| 26. | kehottaa mukauttamaan nykyisiä ja tulevia Afrikan rauhanrahaston ohjelmia saatavilla oleviin resursseihin, jotta rahoitus voidaan yhdistää paremmin konkreettisiin tavoitteisiin ja tarpeisiin; |
| --- | --- |

26.

kehottaa mukauttamaan nykyisiä ja tulevia Afrikan rauhanrahaston ohjelmia saatavilla oleviin resursseihin, jotta rahoitus voidaan yhdistää paremmin konkreettisiin tavoitteisiin ja tarpeisiin;

| 27. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman Afrikan unionin ja Euroopan unionin toimielimille, AKT-neuvostolle, AKT-valtioiden ryhmän alueellista yhdentymistä edistäville järjestöille ja Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille. |
| --- | --- |

27.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman Afrikan unionin ja Euroopan unionin toimielimille, AKT-neuvostolle, AKT-valtioiden ryhmän alueellista yhdentymistä edistäville järjestöille ja Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille.

PÄÄTÖSLAUSELMA (4)

neljänkymmenen vuoden kumppanuudesta; arvio vaikutuksesta AKT-maiden kauppaan ja kehitykseen sekä tulevaisuudennäkymät kestävälle suhteelle AKT-maiden ja Euroopan unionin välillä

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Brysselissä (Belgiassa) 7.–9. joulukuuta 2015, |
| --- | --- |

—

kokoontui Brysselissä (Belgiassa) 7.–9. joulukuuta 2015,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen, joka on allekirjoitettu Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 (Cotonoun sopimus) (1), erityisesti sen 21 artiklan, sekä Cotonoun sopimuksen muuttamisen vuonna 2005 ja 2010 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen, joka on allekirjoitettu Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 (Cotonoun sopimus) (1), erityisesti sen 21 artiklan, sekä Cotonoun sopimuksen muuttamisen vuonna 2005 ja 2010 (2),

| — | ottaa huomioon talouskumppanuussopimuksista 19. helmikuuta 2004 antamansa päätöslauselman otsikolla ”Talouskumppanuussopimukset: hankaluudet ja näkymät” (3), 23. marraskuuta 2006 antamansa päätöslauselman talouskumppanuussopimuksia koskevien neuvottelujen tarkistamisesta (4), 9. huhtikuuta 2009 antamansa päätöslauselman talouskumppanuussopimuksista ja niiden vaikutuksesta AKT-valtioihin (5) ja 19. kesäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman talouskumppanuussopimuksen seuraavista vaiheista (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talouskumppanuussopimuksista 19. helmikuuta 2004 antamansa päätöslauselman otsikolla ”Talouskumppanuussopimukset: hankaluudet ja näkymät” (3), 23. marraskuuta 2006 antamansa päätöslauselman talouskumppanuussopimuksia koskevien neuvottelujen tarkistamisesta (4), 9. huhtikuuta 2009 antamansa päätöslauselman talouskumppanuussopimuksista ja niiden vaikutuksesta AKT-valtioihin (5) ja 19. kesäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman talouskumppanuussopimuksen seuraavista vaiheista (6),

| — | ottaa huomioon alueellisesta yhdentymisestä ja tullitoiminnan nykyaikaistamisesta AKT-valtioiden kestävää kehitystä varten, yhteistyössä EU:n kanssa 19. maaliskuuta 2014 antamansa päätöslauselman (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueellisesta yhdentymisestä ja tullitoiminnan nykyaikaistamisesta AKT-valtioiden kestävää kehitystä varten, yhteistyössä EU:n kanssa 19. maaliskuuta 2014 antamansa päätöslauselman (7),

| — | ottaa huomioon AKT:n ministerineuvoston vuoden 2015 jälkeisestä kehitysyhteistyöohjelmasta 12. kesäkuuta 2014 antaman julkilausuman (8) ja AKT:n ja EU:n yhteisen julkilausuman vuoden 2015 jälkeisestä kehitysyhteistyöohjelmasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT:n ministerineuvoston vuoden 2015 jälkeisestä kehitysyhteistyöohjelmasta 12. kesäkuuta 2014 antaman julkilausuman (8) ja AKT:n ja EU:n yhteisen julkilausuman vuoden 2015 jälkeisestä kehitysyhteistyöohjelmasta,

| — | ottaa huomioon 26. syyskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman suosituksista komissiolle talouskumppanuussopimusten neuvottelemisesta AKT-valtioiden ja -alueiden kanssa (9), 23. maaliskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman talouskumppanuussopimusten vaikutuksesta kehitysyhteistyön alalla (10), 12. joulukuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman talouskumppanuussopimuksista (11), 23. toukokuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman talouskumppanuussopimuksista (12) ja 5. helmikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman talouskumppanuussopimusten vaikutuksesta kehitysyhteistyön alalla (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. syyskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman suosituksista komissiolle talouskumppanuussopimusten neuvottelemisesta AKT-valtioiden ja -alueiden kanssa (9), 23. maaliskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman talouskumppanuussopimusten vaikutuksesta kehitysyhteistyön alalla (10), 12. joulukuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman talouskumppanuussopimuksista (11), 23. toukokuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman talouskumppanuussopimuksista (12) ja 5. helmikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman talouskumppanuussopimusten vaikutuksesta kehitysyhteistyön alalla (13),

| — | ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman EY:n ja Cariforum-valtioiden talouskumppanuussopimuksesta (14), 19. tammikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman väliaikaisesta kumppanuussopimuksesta EY:n ja Tyynenmeren valtioiden välillä (15), 17. tammikuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman itäisen ja eteläisen Afrikan valtioiden sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden talouskumppanuussopimuksesta (16) ja 13. kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Keski-Afrikka-osapuolen ensivaiheen talouskumppanuussopimuksen tekemisestä (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman EY:n ja Cariforum-valtioiden talouskumppanuussopimuksesta (14), 19. tammikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman väliaikaisesta kumppanuussopimuksesta EY:n ja Tyynenmeren valtioiden välillä (15), 17. tammikuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman itäisen ja eteläisen Afrikan valtioiden sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden talouskumppanuussopimuksesta (16) ja 13. kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Keski-Afrikka-osapuolen ensivaiheen talouskumppanuussopimuksen tekemisestä (17),

| — | ottaa huomioon 23. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan tulevaisuutta koskevasta muutossuunnitelmasta (18), 12. maaliskuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman monivuotisen rahoituskehyksen laatimisesta Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren alueen valtioiden sekä merentakaisten maiden ja alueiden kanssa tehtävän EU:n yhteistyön rahoitusta varten vuosina 2014–2020 (11. Euroopan kehitysrahasto) (19), 25. marraskuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman EU:sta ja maailmanlaajuisesta kehitysyhteiskehyksestä vuoden 2015 jälkeen (20) ja 19. toukokuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman kehitysyhteistyön rahoituksesta (21), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan tulevaisuutta koskevasta muutossuunnitelmasta (18), 12. maaliskuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman monivuotisen rahoituskehyksen laatimisesta Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren alueen valtioiden sekä merentakaisten maiden ja alueiden kanssa tehtävän EU:n yhteistyön rahoitusta varten vuosina 2014–2020 (11. Euroopan kehitysrahasto) (19), 25. marraskuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman EU:sta ja maailmanlaajuisesta kehitysyhteiskehyksestä vuoden 2015 jälkeen (20) ja 19. toukokuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman kehitysyhteistyön rahoituksesta (21),

| — | ottaa huomioon 11. helmikuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen toiminnasta (22), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. helmikuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen toiminnasta (22),

| — | ottaa huomioon 13. lokakuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan vaikutuksen lisääminen: muutossuunnitelma” (23), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. lokakuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan vaikutuksen lisääminen: muutossuunnitelma” (23),

| — | ottaa huomioon 6. lokakuuta 2015 annetun yhteisen kuulemisasiakirjan ”Kohti uutta kumppanuutta Euroopan unionin sekä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden välillä vuoden 2020 jälkeen” (24), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. lokakuuta 2015 annetun yhteisen kuulemisasiakirjan ”Kohti uutta kumppanuutta Euroopan unionin sekä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden välillä vuoden 2020 jälkeen” (24),

| — | ottaa huomioon tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT), erityisesti sen XXIV artiklan, ja julistukset, jotka annettiin Maailman kauppajärjestön WTO:n ministerikokouksen neljännessä istunnossa 14. marraskuuta 2001 Dohassa ja WTO:n ministerikokouksen kuudennessa istunnossa 18. joulukuuta 2005 Hongkongissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT), erityisesti sen XXIV artiklan, ja julistukset, jotka annettiin Maailman kauppajärjestön WTO:n ministerikokouksen neljännessä istunnossa 14. marraskuuta 2001 Dohassa ja WTO:n ministerikokouksen kuudennessa istunnossa 18. joulukuuta 2005 Hongkongissa,

| — | ottaa huomioon AKT:n 13. ja 14. joulukuuta 2012 pidetyn seitsemännen AKT:n valtion ja hallitusten päämiesten huippukokouksen Sipopon julkilausuman – ”The Future of the ACP Group in a Changing World: Challenges and Opportunities”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT:n 13. ja 14. joulukuuta 2012 pidetyn seitsemännen AKT:n valtion ja hallitusten päämiesten huippukokouksen Sipopon julkilausuman – ”The Future of the ACP Group in a Changing World: Challenges and Opportunities”,

| — | ottaa huomioon merkittävissä asemissa olevista henkilöistä koostuvan ryhmän 16.–18. kesäkuuta 2014 AKT:n ministerineuvoston 99. kokoukselle ja 12. joulukuuta 2014 AKT:n ministerineuvoston 100. kokoukselle AKT-ryhmän tulevaisuudesta vuoden 2020 jälkeen laatiman edistymiskertomuksen (25), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon merkittävissä asemissa olevista henkilöistä koostuvan ryhmän 16.–18. kesäkuuta 2014 AKT:n ministerineuvoston 99. kokoukselle ja 12. joulukuuta 2014 AKT:n ministerineuvoston 100. kokoukselle AKT-ryhmän tulevaisuudesta vuoden 2020 jälkeen laatiman edistymiskertomuksen (25),

| — | ottaa huomioon talouspolitiikan ja aluekehityksen toimiston loppuraportin AKT:n ja EU:n suhteista vuoden 2020 jälkeen: EU:ta koskevat näkökohdat kuulemisvaiheessa 1. heinäkuuta 2015, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talouspolitiikan ja aluekehityksen toimiston loppuraportin AKT:n ja EU:n suhteista vuoden 2020 jälkeen: EU:ta koskevat näkökohdat kuulemisvaiheessa 1. heinäkuuta 2015,

| — | ottaa huomioon 1. joulukuuta 2011 hyväksytyn kehitystä edistävää tehokasta yhteistyötä koskevan Busanin kumppanuuden, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. joulukuuta 2011 hyväksytyn kehitystä edistävää tehokasta yhteistyötä koskevan Busanin kumppanuuden,

| — | ottaa huomioon Euroopan kehitysrahaston, sen ohjelmat ja menettelyt sekä EIP:n AKT-maille tarjoaman investointivälineen ja tuen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan kehitysrahaston, sen ohjelmat ja menettelyt sekä EIP:n AKT-maille tarjoaman investointivälineen ja tuen,

| — | ottaa huomioon AKT–EU-ministerineuvoston 7. kesäkuuta 2013 tehdyn päätöksen nro 1/2013 Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen vuosia 2014–2020 koskevaa monivuotista rahoituskehystä koskevan pöytäkirjan hyväksymisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT–EU-ministerineuvoston 7. kesäkuuta 2013 tehdyn päätöksen nro 1/2013 Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen vuosia 2014–2020 koskevaa monivuotista rahoituskehystä koskevan pöytäkirjan hyväksymisestä,

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin yhteenvetokertomuksen vuoden 2015 jälkeisestä kestävän kehityksen ohjelmasta ”The Road to Dignity by 2030: Ending Poverty, Transforming All Lives and Protecting the Planet” (26), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin yhteenvetokertomuksen vuoden 2015 jälkeisestä kestävän kehityksen ohjelmasta ”The Road to Dignity by 2030: Ending Poverty, Transforming All Lives and Protecting the Planet” (26),

| — | ottaa huomioon kolmannen kansainvälisen kehitysyhteistyön rahoitusta koskevan konferenssin loppuasiakirjan: 16. heinäkuuta 2015 laaditun Addis Abeban toimintasuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kolmannen kansainvälisen kehitysyhteistyön rahoitusta koskevan konferenssin loppuasiakirjan: 16. heinäkuuta 2015 laaditun Addis Abeban toimintasuunnitelman,

| — | ottaa huomioon vuoden 2015 jälkeistä kehitysyhteistyöohjelmaa ja kestävän kehityksen tavoitteita koskevan loppuasiakirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoden 2015 jälkeistä kehitysyhteistyöohjelmaa ja kestävän kehityksen tavoitteita koskevan loppuasiakirjan,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| A. | ottaa huomioon, että Cotonoun sopimus, jäljempänä ”Cotonou”, on ollut paras esimerkki pohjoinen–etelä-yhteistyön laajimmasta kehyksestä, koska sillä säädellään 78 AKT-maan ja EU:n välisiä suhteita yhdistämällä pitkän aikavälin kehitysyhteistyörahoitus, kauppa- ja talousyhteistyö ja poliittinen vuoropuhelu; katsoo, että sen umpeuduttua vuonna 2020 tarvitaan Cotonoun jälkeinen kehys; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Cotonoun sopimus, jäljempänä ”Cotonou”, on ollut paras esimerkki pohjoinen–etelä-yhteistyön laajimmasta kehyksestä, koska sillä säädellään 78 AKT-maan ja EU:n välisiä suhteita yhdistämällä pitkän aikavälin kehitysyhteistyörahoitus, kauppa- ja talousyhteistyö ja poliittinen vuoropuhelu; katsoo, että sen umpeuduttua vuonna 2020 tarvitaan Cotonoun jälkeinen kehys;

| B. | ottaa huomioon, että Cotonoun keskeinen tavoite on köyhyyden vähentäminen ja lopulta poistaminen ”kestävää kehitystä ja AKT-valtioiden asteittaista integroitumista maailmantalouteen koskevien tavoitteiden mukaisesti” hyvän hallinnon edistämisen ja luovuttamattomien ihmisoikeuksien puolustamisen ohella; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Cotonoun keskeinen tavoite on köyhyyden vähentäminen ja lopulta poistaminen ”kestävää kehitystä ja AKT-valtioiden asteittaista integroitumista maailmantalouteen koskevien tavoitteiden mukaisesti” hyvän hallinnon edistämisen ja luovuttamattomien ihmisoikeuksien puolustamisen ohella;

| C. | ottaa huomioon, että Lomén sopimuksille, jäljempänä ”Lomé”, ominaisella yksipuolisella ja ei-vastavuoroisella etuuskohteluun perustuvalla pääsyllä markkinoille ei ole saavutettu riittävästi neljännen Lomén sopimuksen tavoitetta AKT-valtioiden taloudellisen, kulttuurisen ja yhteiskunnallisen kehityksen edistämisestä ja nopeuttamisesta ja niiden suhteiden lujittamisesta ja monipuolistamisesta, ja katsoo, että Loméen sisältyneet vientihintojen vakautusmekanismit ja hyödykkeitä koskevat käytännöt eivät ole pystyneet monipuolistamaan AKT-maiden vientiä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Lomén sopimuksille, jäljempänä ”Lomé”, ominaisella yksipuolisella ja ei-vastavuoroisella etuuskohteluun perustuvalla pääsyllä markkinoille ei ole saavutettu riittävästi neljännen Lomén sopimuksen tavoitetta AKT-valtioiden taloudellisen, kulttuurisen ja yhteiskunnallisen kehityksen edistämisestä ja nopeuttamisesta ja niiden suhteiden lujittamisesta ja monipuolistamisesta, ja katsoo, että Loméen sisältyneet vientihintojen vakautusmekanismit ja hyödykkeitä koskevat käytännöt eivät ole pystyneet monipuolistamaan AKT-maiden vientiä;

| D. | ottaa huomioon, että talouskumppanuussopimuksia koskevien neuvottelujen tarkoituksena oli luoda yhteinen kauppa- ja kehityskumppanuus; ottaa huomioon, että niillä on varmistettava, että tavarakaupan ja palvelujen ja investointien kaltaisia aloja koskevien sääntöjen asteittainen ja valvottu vapauttaminen edistää AKT-maiden kehitystä ja niiden täydellistä integroitumista maailmantalouteen; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että talouskumppanuussopimuksia koskevien neuvottelujen tarkoituksena oli luoda yhteinen kauppa- ja kehityskumppanuus; ottaa huomioon, että niillä on varmistettava, että tavarakaupan ja palvelujen ja investointien kaltaisia aloja koskevien sääntöjen asteittainen ja valvottu vapauttaminen edistää AKT-maiden kehitystä ja niiden täydellistä integroitumista maailmantalouteen;

| E. | ottaa huomioon, että Lomén mukaiset kauppasopimukset ja kaupallista yhteistyötä koskeva Cotonoun sopimuksen luku, jonka perusteella Euroopan unioni laajensi ei-vastavuoroisia kauppaetuja AKT-valtioihin, umpeutuivat 31. joulukuuta 2007, ja että AKT ja EU käynnistivät neuvottelut talouskumppanuussopimuksista, joita on tarkoitus käyttää kauppaa ja kehitystä edistävinä välineinä AKT-valtioissa, joista suurin osa on vähiten kehittyneitä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Lomén mukaiset kauppasopimukset ja kaupallista yhteistyötä koskeva Cotonoun sopimuksen luku, jonka perusteella Euroopan unioni laajensi ei-vastavuoroisia kauppaetuja AKT-valtioihin, umpeutuivat 31. joulukuuta 2007, ja että AKT ja EU käynnistivät neuvottelut talouskumppanuussopimuksista, joita on tarkoitus käyttää kauppaa ja kehitystä edistävinä välineinä AKT-valtioissa, joista suurin osa on vähiten kehittyneitä;

| F. | ottaa huomioon, että talouskumppanuussopimukset voivat tarjota vakaan ja ennakoitavissa olevan kehyksen kaupalle, investoinneille, rakenneuudistukselle ja työpaikkojen luomiselle; ottaa kuitenkin huomioon, että talouskumppanuussopimuksia on arvosteltu muun muassa siitä, että ne todennäköisesti vähentävät AKT-maiden poliittista liikkumavaraa, heikentävät alueellista yhdentymistä ja aiheuttavat AKT-maiden verotulojen vähenemistä ja teollistumisen vähenemistä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että talouskumppanuussopimukset voivat tarjota vakaan ja ennakoitavissa olevan kehyksen kaupalle, investoinneille, rakenneuudistukselle ja työpaikkojen luomiselle; ottaa kuitenkin huomioon, että talouskumppanuussopimuksia on arvosteltu muun muassa siitä, että ne todennäköisesti vähentävät AKT-maiden poliittista liikkumavaraa, heikentävät alueellista yhdentymistä ja aiheuttavat AKT-maiden verotulojen vähenemistä ja teollistumisen vähenemistä;

| G. | ottaa huomioon, että alueellinen yhdentyminen on olennaisen tärkeää AKT:n sisäisen yhteistyön kannustamiselle, mukaan lukien kauppa ja investoinnit; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että alueellinen yhdentyminen on olennaisen tärkeää AKT:n sisäisen yhteistyön kannustamiselle, mukaan lukien kauppa ja investoinnit;

| H. | katsoo, että yleismaailmallisten ihmisoikeuksien, myös oikeuden kehitykseen, kunnioittaminen on ja sen pitäisi pysyä kumppanuuden olennaisena osana; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että yleismaailmallisten ihmisoikeuksien, myös oikeuden kehitykseen, kunnioittaminen on ja sen pitäisi pysyä kumppanuuden olennaisena osana;

| I. | ottaa huomioon, että kehitysyhteistyö ja kauppa ovat olleet AKT:n ja EU:n välisten suhteiden pilareita ensimmäisestä Lomén sopimuksesta lähtien; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että kehitysyhteistyö ja kauppa ovat olleet AKT:n ja EU:n välisten suhteiden pilareita ensimmäisestä Lomén sopimuksesta lähtien;

| J. | ottaa huomioon, että Euroopan kehitysrahasto (EKR), joka on nimenomaisesti suunniteltu tarjoamaan teknistä ja taloudellista apua AKT-maille, on edelleen kehitysyhteistyön suurin maantieteellinen väline EU:ssa ja että siitä annetaan vuosina 2014–2020 AKT-maille, Euroopan merentakaisille maille ja alueille ja hallinnollisiin kuluihin 30,506 miljardia euroa; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Euroopan kehitysrahasto (EKR), joka on nimenomaisesti suunniteltu tarjoamaan teknistä ja taloudellista apua AKT-maille, on edelleen kehitysyhteistyön suurin maantieteellinen väline EU:ssa ja että siitä annetaan vuosina 2014–2020 AKT-maille, Euroopan merentakaisille maille ja alueille ja hallinnollisiin kuluihin 30,506 miljardia euroa;

| K. | ottaa huomioon, että kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanon arvioidut kustannukset ovat 2,6 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria, mikä edellyttää uusia lisävaroja kehitysyhteistyön rahoittamiseen; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanon arvioidut kustannukset ovat 2,6 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria, mikä edellyttää uusia lisävaroja kehitysyhteistyön rahoittamiseen;

| 1. | katsoo, että AKT–EU-kehys on olennaisen tärkeä, koska se mahdollistaa vuoropuhelun ja keskinäisen ymmärryksen lisäämisen EU:n ja AKT-valtioiden välillä, ja että sitä pitäisi mukauttaa vastaamaan uusiin maailmanlaajuisiin haasteisiin, kuten nykyisiin siirtolais- ja turvapaikanhakijavirtoihin, oikeudenmukaisuuden ja yhdenvertaisuuden, keskinäisen kunnioituksen, osallisuuden, rauhan takaamisen, turvallisuuden, vakauden ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen perusperiaatteiden perusteella ja kiinnittää erityistä huomiota naisten, lasten ja heikossa asemassa olevien ihmisten asemaan, demokraattisiin periaatteisiin ja oikeusvaltion periaatteisiin sekä hyvään hallintoon, jotta voidaan saada aikaan pitkän aikavälin kehitystä ja taloudellista integroitumista maailmantalouteen; katsoo kuitenkin, että nykyistä järjestelyä on muokattava sellaisten näkökulmien mukaan, joissa kumppanuudella voi olla lisäarvoa; |
| --- | --- |

1.

katsoo, että AKT–EU-kehys on olennaisen tärkeä, koska se mahdollistaa vuoropuhelun ja keskinäisen ymmärryksen lisäämisen EU:n ja AKT-valtioiden välillä, ja että sitä pitäisi mukauttaa vastaamaan uusiin maailmanlaajuisiin haasteisiin, kuten nykyisiin siirtolais- ja turvapaikanhakijavirtoihin, oikeudenmukaisuuden ja yhdenvertaisuuden, keskinäisen kunnioituksen, osallisuuden, rauhan takaamisen, turvallisuuden, vakauden ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen perusperiaatteiden perusteella ja kiinnittää erityistä huomiota naisten, lasten ja heikossa asemassa olevien ihmisten asemaan, demokraattisiin periaatteisiin ja oikeusvaltion periaatteisiin sekä hyvään hallintoon, jotta voidaan saada aikaan pitkän aikavälin kehitystä ja taloudellista integroitumista maailmantalouteen; katsoo kuitenkin, että nykyistä järjestelyä on muokattava sellaisten näkökulmien mukaan, joissa kumppanuudella voi olla lisäarvoa;

| 2. | korostaa, että AKT–EU-kumppanuuden historia on osoittanut, että apu tai kauppa ei yksin riitä kestävään kehitykseen ja köyhyyden vähentämiseen; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että AKT–EU-kumppanuuden historia on osoittanut, että apu tai kauppa ei yksin riitä kestävään kehitykseen ja köyhyyden vähentämiseen;

| 3. | katsoo, että keskinäisesti sovitut ja hyvin täytäntöönpannut talouskumppanuussopimukset voivat tarjota AKT-maille suotuisan ja vakaan pääsyn EU:n markkinoille, jotta ne voivat lisätä ja monipuolistaa vientiään ja edistää alueellista yhdentymistä luomalla solmukohtia, jotka hyödyttäisivät kaikkia alueita, ja integroitua täysin maailmantalouteen tavalla, joka tukee kestävää ja oikeudenmukaista kauppaa; |
| --- | --- |

3.

katsoo, että keskinäisesti sovitut ja hyvin täytäntöönpannut talouskumppanuussopimukset voivat tarjota AKT-maille suotuisan ja vakaan pääsyn EU:n markkinoille, jotta ne voivat lisätä ja monipuolistaa vientiään ja edistää alueellista yhdentymistä luomalla solmukohtia, jotka hyödyttäisivät kaikkia alueita, ja integroitua täysin maailmantalouteen tavalla, joka tukee kestävää ja oikeudenmukaista kauppaa;

| 4. | korostaa, että on tärkeää tukea julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden avulla AKT-maiden talous- ja investointimahdollisuuksia, kuten uusiutuvaa energiaa ja valtamerten kestävää käyttöä, mukaan lukien runsaat kalavarat ja vesiviljely; |
| --- | --- |

4.

korostaa, että on tärkeää tukea julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden avulla AKT-maiden talous- ja investointimahdollisuuksia, kuten uusiutuvaa energiaa ja valtamerten kestävää käyttöä, mukaan lukien runsaat kalavarat ja vesiviljely;

| 5. | korostaa, että on olennaisen tärkeää ylläpitää asianmukaista vuoropuhelua kaikilla tasoilla Cotonoun sopimuksen hyödyntämiseksi täysimääräisesti; |
| --- | --- |

5.

korostaa, että on olennaisen tärkeää ylläpitää asianmukaista vuoropuhelua kaikilla tasoilla Cotonoun sopimuksen hyödyntämiseksi täysimääräisesti;

| 6. | pitää valitettavana, että Euroopan parlamentin kehotuksista huolimatta EU ei jatkanut markkinoille pääsyä koskevaa asetusta sen päättymispäivämäärän 1. lokakuuta 2014 jälkeen; |
| --- | --- |

6.

pitää valitettavana, että Euroopan parlamentin kehotuksista huolimatta EU ei jatkanut markkinoille pääsyä koskevaa asetusta sen päättymispäivämäärän 1. lokakuuta 2014 jälkeen;

| 7. | kannustaa kaikkia osapuolia ratifioimaan sopimuksen kaupan helpottamisesta ennen Nairobissa järjestettävää WTO:n kymmenettä ministerikonferenssia, jotta voidaan hyötyä täysimääräisesti moitteettomasta tullijärjestelmän nykyaikaistamisesta ja uudistuksesta, tulliyhteistyötä koskevien hyvien käytäntöjen ja taitotiedon vaihtamisesta ja optimoida rahastojen ja välineiden käyttö olemassa olevassa kehyksessä; |
| --- | --- |

7.

kannustaa kaikkia osapuolia ratifioimaan sopimuksen kaupan helpottamisesta ennen Nairobissa järjestettävää WTO:n kymmenettä ministerikonferenssia, jotta voidaan hyötyä täysimääräisesti moitteettomasta tullijärjestelmän nykyaikaistamisesta ja uudistuksesta, tulliyhteistyötä koskevien hyvien käytäntöjen ja taitotiedon vaihtamisesta ja optimoida rahastojen ja välineiden käyttö olemassa olevassa kehyksessä;

| 8. | muistuttaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita niiden sitoutumisesta kehityspolitiikan johdonmukaisuuden täytäntöönpanoon, jotta voidaan lisätä johdonmukaisuutta sen kauppaa, maataloutta, verotusta, ilmastonmuutosta, investointeja, raaka-aineiden saantia ja kehitysyhteistyötä koskevien politiikanalojen välillä ja edistää siten AKT-valtioiden kehittymistä omavaraisiksi talouksiksi; |
| --- | --- |

8.

muistuttaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita niiden sitoutumisesta kehityspolitiikan johdonmukaisuuden täytäntöönpanoon, jotta voidaan lisätä johdonmukaisuutta sen kauppaa, maataloutta, verotusta, ilmastonmuutosta, investointeja, raaka-aineiden saantia ja kehitysyhteistyötä koskevien politiikanalojen välillä ja edistää siten AKT-valtioiden kehittymistä omavaraisiksi talouksiksi;

| 9. | muistuttaa, että kaupan, talouskehityksen ja köyhyyden vähentämisen välinen yhteys ei toimi automaattisesti; panee kuitenkin merkille, että köyhyyden vähentäminen vähiten kehittyneissä maissa on jäljessä kaikkien kehitysmaiden köyhyyden vähentämistä; kannustaa siksi komissiota selvittämään entistä joustavampia tapoja saada WTO:n kanssa aikaan yhteensopiva epäsymmetrinen markkinoille pääsy, myös WTO:n sääntöihin tehtävien poikkeusten avulla, ja jatkamaan joustavuuden osoittamista kumppanikeskusteluissa; |
| --- | --- |

9.

muistuttaa, että kaupan, talouskehityksen ja köyhyyden vähentämisen välinen yhteys ei toimi automaattisesti; panee kuitenkin merkille, että köyhyyden vähentäminen vähiten kehittyneissä maissa on jäljessä kaikkien kehitysmaiden köyhyyden vähentämistä; kannustaa siksi komissiota selvittämään entistä joustavampia tapoja saada WTO:n kanssa aikaan yhteensopiva epäsymmetrinen markkinoille pääsy, myös WTO:n sääntöihin tehtävien poikkeusten avulla, ja jatkamaan joustavuuden osoittamista kumppanikeskusteluissa;

| 10. | katsoo, että EU:n markkinoille pääsyyn on yhdistettävä talouden ja viennin monipuolistaminen ja että lisäksi on korostettava etelä–etelä-integroinnin edistämistä ja vahvistamista ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia; |
| --- | --- |

10.

katsoo, että EU:n markkinoille pääsyyn on yhdistettävä talouden ja viennin monipuolistaminen ja että lisäksi on korostettava etelä–etelä-integroinnin edistämistä ja vahvistamista ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia;

| 11. | korostaa kestävää kehitystä koskevien säännösten merkitystä talouskumppanuussopimuksissa ja tulevassa yhteistyökehyksessä (ja sitä, että täyttämättä jättämisestä ei voida neuvotella); |
| --- | --- |

11.

korostaa kestävää kehitystä koskevien säännösten merkitystä talouskumppanuussopimuksissa ja tulevassa yhteistyökehyksessä (ja sitä, että täyttämättä jättämisestä ei voida neuvotella);

| 12. | suhtautuu myönteisesti itäisen ja eteläisen Afrikan yhteismarkkinoiden (COMESA), Itä-Afrikan yhteisön ja eteläisen Afrikan kehitysyhteisön (SADC) kolmenvälisen vapaakauppasopimuksen allekirjoittamiseen ja neuvottelujen aloittamiseen maanosan laajuisesta vapaakauppa-alueesta (CFTA) Afrikassa; kehottaa EU:ta helpottamaan muun muassa WTO:n kaupan helpottamista koskevan sopimuksen puitteissa edelleen CFTA:n kaltaisia alueellisia yhdentymisprosesseja; |
| --- | --- |

12.

suhtautuu myönteisesti itäisen ja eteläisen Afrikan yhteismarkkinoiden (COMESA), Itä-Afrikan yhteisön ja eteläisen Afrikan kehitysyhteisön (SADC) kolmenvälisen vapaakauppasopimuksen allekirjoittamiseen ja neuvottelujen aloittamiseen maanosan laajuisesta vapaakauppa-alueesta (CFTA) Afrikassa; kehottaa EU:ta helpottamaan muun muassa WTO:n kaupan helpottamista koskevan sopimuksen puitteissa edelleen CFTA:n kaltaisia alueellisia yhdentymisprosesseja;

| 13. | kehottaa EU:ta ja AKT:ta varmistamaan, että talouskumppanuussopimuksissa ja AKT:n ja EU:n tulevassa kehyksessä on edelleen konkreettisia säännöksiä kehityksestä ja ihmisoikeuksista, ja kehottaa AKT–EU-kumppaneita noudattamaan ympäristö- ja työstandardeja, varmistamaan luonnonvarojen kestävän käytön ja edistämään yritysten yhteiskuntavastuuta; vaatii talouskumppanuussopimusten kumppaneita hyödyntämään tilaisuuttaan toimia välittäjänä kestävän ja jatkuvan kehityksen puolesta; |
| --- | --- |

13.

kehottaa EU:ta ja AKT:ta varmistamaan, että talouskumppanuussopimuksissa ja AKT:n ja EU:n tulevassa kehyksessä on edelleen konkreettisia säännöksiä kehityksestä ja ihmisoikeuksista, ja kehottaa AKT–EU-kumppaneita noudattamaan ympäristö- ja työstandardeja, varmistamaan luonnonvarojen kestävän käytön ja edistämään yritysten yhteiskuntavastuuta; vaatii talouskumppanuussopimusten kumppaneita hyödyntämään tilaisuuttaan toimia välittäjänä kestävän ja jatkuvan kehityksen puolesta;

| 14. | korostaa, että virallinen kehitysapu (ODA), sellaisena kuin se on määritetty vuoden 2015 jälkeisessä ohjelmassa ja YK:n Addis Abeban kehitysrahoitusohjelmassa, on edelleen olennaisen tärkeä AKT-valtioille, erityisesti vähiten kehittyneille maille; panee merkille EU:n sitoumuksen tarjota kehitysapua AKT-maille; kehottaa Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita antamaan tukea avustuksina ja lainoina, myös käyttämällä rahoituslähteiden yhdistämistä koskevaa mekanismia, jotta velkataakkaa ei lisätä; pitää valitettavana, että monet EU:n jäsenvaltiot eivät ole saavuttaneet tavoitetta, jonka mukaan vuoteen 2015 mennessä 0,7 prosenttia bruttokansantuotteesta olisi osoitettava viralliseen kehitysapuun; pitää erittäin valitettavana, että tietyt jäsenvaltiot, kuten Suomi, Tanska, Luxemburg ja Ranska, ovat pienentäneet kehitysavun osuuttaan; kehottaa kaikkia kumppaneita kunnioittamaan sitoumuksiaan täysimääräisesti; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että virallinen kehitysapu (ODA), sellaisena kuin se on määritetty vuoden 2015 jälkeisessä ohjelmassa ja YK:n Addis Abeban kehitysrahoitusohjelmassa, on edelleen olennaisen tärkeä AKT-valtioille, erityisesti vähiten kehittyneille maille; panee merkille EU:n sitoumuksen tarjota kehitysapua AKT-maille; kehottaa Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita antamaan tukea avustuksina ja lainoina, myös käyttämällä rahoituslähteiden yhdistämistä koskevaa mekanismia, jotta velkataakkaa ei lisätä; pitää valitettavana, että monet EU:n jäsenvaltiot eivät ole saavuttaneet tavoitetta, jonka mukaan vuoteen 2015 mennessä 0,7 prosenttia bruttokansantuotteesta olisi osoitettava viralliseen kehitysapuun; pitää erittäin valitettavana, että tietyt jäsenvaltiot, kuten Suomi, Tanska, Luxemburg ja Ranska, ovat pienentäneet kehitysavun osuuttaan; kehottaa kaikkia kumppaneita kunnioittamaan sitoumuksiaan täysimääräisesti;

| 15. | muistuttaa, että Cotonoun jälkeisissä kehitystavoitteissa on otettava huomioon, että kauppa vaikuttaa miehiin ja naisiin eri tavoin, pääasiassa AKT-maissa, ja säädettävä asianmukaisista toimenpiteistä kaikkien mahdollisten kielteisten vaikutusten lieventämiseksi; |
| --- | --- |

15.

muistuttaa, että Cotonoun jälkeisissä kehitystavoitteissa on otettava huomioon, että kauppa vaikuttaa miehiin ja naisiin eri tavoin, pääasiassa AKT-maissa, ja säädettävä asianmukaisista toimenpiteistä kaikkien mahdollisten kielteisten vaikutusten lieventämiseksi;

| 16. | toteaa EKR:n merkityksen keskeisenä AKT-maiden kanssa tehtävän kehitysyhteistyön välineenä ja antaa arvoa sen erityisille ominaisuuksille, kuten merkittävän apuosuuden antamiselle vähiten kehittyneille maille ja yhteistyölle kansallisten ohjelma-asiakirjojen laadinnassa; korostaa resurssien ennakoitavuuden merkitystä sekä niiden täytäntöönpanon joustavuutta ja tehokkuutta; korostaa resurssien ennakoitavuuden merkitystä sekä niiden täytäntöönpanon joustavuutta ja tehokkuutta; |
| --- | --- |

16.

toteaa EKR:n merkityksen keskeisenä AKT-maiden kanssa tehtävän kehitysyhteistyön välineenä ja antaa arvoa sen erityisille ominaisuuksille, kuten merkittävän apuosuuden antamiselle vähiten kehittyneille maille ja yhteistyölle kansallisten ohjelma-asiakirjojen laadinnassa; korostaa resurssien ennakoitavuuden merkitystä sekä niiden täytäntöönpanon joustavuutta ja tehokkuutta; korostaa resurssien ennakoitavuuden merkitystä sekä niiden täytäntöönpanon joustavuutta ja tehokkuutta;

| 17. | panee huolestuneena merkille, että EU:n tuki talouskumppanuussopimusten mukautuskustannusten rahoittamiseksi ei ole uutta ja täydentävää apua, vaan se tulee EKR:ään kuuluvista olemassa olevista varoista, mikä kuluttaa siten muutoin terveydenhuollolle, koulutukselle ja sosiaaliturvalle osoitettuja tuloja; |
| --- | --- |

17.

panee huolestuneena merkille, että EU:n tuki talouskumppanuussopimusten mukautuskustannusten rahoittamiseksi ei ole uutta ja täydentävää apua, vaan se tulee EKR:ään kuuluvista olemassa olevista varoista, mikä kuluttaa siten muutoin terveydenhuollolle, koulutukselle ja sosiaaliturvalle osoitettuja tuloja;

| 18. | panee merkille, että virallinen kehitysapu on vain yksi saatavilla olevista kehitysrahoituksen lähteistä; kehottaa AKT-valtioita ja EU:n jäsenvaltioita selvittämään muita konkreettisia tapoja saada käyttöön tarvittavat varat, muun muassa ottamalla entistä enemmän mukaan yksityistä sektoria kaupassa ja kehitykseen suuntautuvissa investoinneissa, vahvistaa verotusvalmiuksia ja kotimaisten resurssien käyttöönottoa ja luoda kansainvälinen kehitystä vauhdittava ympäristö torjumalla veronkiertoa, veropetoksia ja laittomia rahoitusvirtoja; korostaa, että niukoista julkisen tuen varoista tulisi tukea julkista investointia isäntämaissa, joiden ei välttämättä odoteta saavan tuottoja lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

18.

panee merkille, että virallinen kehitysapu on vain yksi saatavilla olevista kehitysrahoituksen lähteistä; kehottaa AKT-valtioita ja EU:n jäsenvaltioita selvittämään muita konkreettisia tapoja saada käyttöön tarvittavat varat, muun muassa ottamalla entistä enemmän mukaan yksityistä sektoria kaupassa ja kehitykseen suuntautuvissa investoinneissa, vahvistaa verotusvalmiuksia ja kotimaisten resurssien käyttöönottoa ja luoda kansainvälinen kehitystä vauhdittava ympäristö torjumalla veronkiertoa, veropetoksia ja laittomia rahoitusvirtoja; korostaa, että niukoista julkisen tuen varoista tulisi tukea julkista investointia isäntämaissa, joiden ei välttämättä odoteta saavan tuottoja lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä;

| 19. | muistuttaa myös, että yksityisillä investoinneilla ei pitäisi korvata virallista kehitysapua, mutta rahoituslähteitä yhdistämällä rahoitetut julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet olisi mukautettava vastaanottavan maan kansalliseen kehityssuunnitelmaan, ja niihin pitäisi soveltaa vastuullista rahoitusta koskevaa vakaata sääntelykehystä, muun muassa kustannusvastaavuutta ja etujen jakamista; |
| --- | --- |

19.

muistuttaa myös, että yksityisillä investoinneilla ei pitäisi korvata virallista kehitysapua, mutta rahoituslähteitä yhdistämällä rahoitetut julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet olisi mukautettava vastaanottavan maan kansalliseen kehityssuunnitelmaan, ja niihin pitäisi soveltaa vastuullista rahoitusta koskevaa vakaata sääntelykehystä, muun muassa kustannusvastaavuutta ja etujen jakamista;

| 20. | korostaa, että kestävän kehityksen tavoitteilla pitäisi edistää sellaisten AKT–EU-yhteistyön luovien uusien muotojen luomista, joita EU tukee muissa kolmansissa maissa ja joiden tarkoituksena on vähentää nykyistä luonnonvarojen hyväksikäyttöä ja edistää taloudellista, yhteiskunnallista ja ekologista kehitystä uusiutuvien resurssien asianmukaisen käytön ja niihin investoimisen avulla; muistuttaa, että on tärkeää edistää Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutoskonferenssin (COP 21) onnistumista Pariisissa vuonna 2015, jotta AKT-maita voidaan auttaa vähentämään hiiltä talouksissaan, jotka ovat täysin riippuvaisia fossiilisten polttoaineiden käytöstä; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että kestävän kehityksen tavoitteilla pitäisi edistää sellaisten AKT–EU-yhteistyön luovien uusien muotojen luomista, joita EU tukee muissa kolmansissa maissa ja joiden tarkoituksena on vähentää nykyistä luonnonvarojen hyväksikäyttöä ja edistää taloudellista, yhteiskunnallista ja ekologista kehitystä uusiutuvien resurssien asianmukaisen käytön ja niihin investoimisen avulla; muistuttaa, että on tärkeää edistää Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutoskonferenssin (COP 21) onnistumista Pariisissa vuonna 2015, jotta AKT-maita voidaan auttaa vähentämään hiiltä talouksissaan, jotka ovat täysin riippuvaisia fossiilisten polttoaineiden käytöstä;

| 21. | huomauttaa, että tulevan kattavan AKT–EU-yhteistyön on nojauduttava yhteistyöhön perustuviin lähestymistapoihin, luoviin ja vastuullisiin menetelmiin ja innovatiivisiin toimenpiteisiin, ja sen on lisättävä AKT:n tehokkuutta ja näkyvyyttä, otettava huomioon kansalliset ja alueelliset erityisominaisuudet ja kaikkien sidosryhmien osallistuminen talouskumppanuussopimusneuvotteluihin ja täytäntöönpanoprosesseihin paikallisen omavastuullisuuden sekä siitä seuraavien toimintatapojen johdonmukaisuuden ja tehokkaan seurannan takaamiseksi; |
| --- | --- |

21.

huomauttaa, että tulevan kattavan AKT–EU-yhteistyön on nojauduttava yhteistyöhön perustuviin lähestymistapoihin, luoviin ja vastuullisiin menetelmiin ja innovatiivisiin toimenpiteisiin, ja sen on lisättävä AKT:n tehokkuutta ja näkyvyyttä, otettava huomioon kansalliset ja alueelliset erityisominaisuudet ja kaikkien sidosryhmien osallistuminen talouskumppanuussopimusneuvotteluihin ja täytäntöönpanoprosesseihin paikallisen omavastuullisuuden sekä siitä seuraavien toimintatapojen johdonmukaisuuden ja tehokkaan seurannan takaamiseksi;

| 22. | korostaa, että on tärkeää ottaa huomioon merkittävien kansalaisyhteiskuntien vaatimukset talouskumppanuussopimusten koko täytäntöönpanossa ja Cotonoun jälkeisen kehyksen valmistelussa; |
| --- | --- |

22.

korostaa, että on tärkeää ottaa huomioon merkittävien kansalaisyhteiskuntien vaatimukset talouskumppanuussopimusten koko täytäntöönpanossa ja Cotonoun jälkeisen kehyksen valmistelussa;

| 23. | katsoo, että Cotonoun jälkeinen keskustelu tarjoaa tilaisuuden analysoida perusteellisesti nykyisen sopimuksen epäonnistuneet ja onnistuneet osat ajatellen AKT-maiden kestävää sosioekonomista kehitystä; korostaa, että tulevassa EU–AKT-kauppastrategiassa on oltava voimakas kestävän kehityksen luku ja avoimet neuvottelumenettelyt; |
| --- | --- |

23.

katsoo, että Cotonoun jälkeinen keskustelu tarjoaa tilaisuuden analysoida perusteellisesti nykyisen sopimuksen epäonnistuneet ja onnistuneet osat ajatellen AKT-maiden kestävää sosioekonomista kehitystä; korostaa, että tulevassa EU–AKT-kauppastrategiassa on oltava voimakas kestävän kehityksen luku ja avoimet neuvottelumenettelyt;

| 24. | on erittäin huolissaan EKR:n nojalla AKT-maille osoitettujen varojen ja niiden todellisten maksatusten välisiä valtavia eroja koskevista raporteista; kehottaa komissiota edistämään avun avoimuutta, jäljittämistä ja tehokkuutta ja varmistamaan, että kehitysapu tavoittaa sitä eniten tarvitsevat; kehottaa lisäksi komissiota seuraamaan tiiviisti tätä kysymystä ja laatimaan säännöllisesti yksityiskohtaisia kertomuksia avun kustannuksista ja osoittamisesta; |
| --- | --- |

24.

on erittäin huolissaan EKR:n nojalla AKT-maille osoitettujen varojen ja niiden todellisten maksatusten välisiä valtavia eroja koskevista raporteista; kehottaa komissiota edistämään avun avoimuutta, jäljittämistä ja tehokkuutta ja varmistamaan, että kehitysapu tavoittaa sitä eniten tarvitsevat; kehottaa lisäksi komissiota seuraamaan tiiviisti tätä kysymystä ja laatimaan säännöllisesti yksityiskohtaisia kertomuksia avun kustannuksista ja osoittamisesta;

| 25. | kehottaa komissiota tukemaan AKT:n kehitysmaita niiden ponnistuksissa edistää oikeudenmukaista kilpailua ja saada aikaan asianmukainen sääntely ja kansallinen lainsäädäntökehys yhteistyössä Yhdistyneiden kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssin (UNCTAD), Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) ja kansainvälisen kilpailuviranomaisverkon (ICN) aloitteiden kanssa strategisena työkaluna kaupan lisäämiseen, kasvun edistämiseen ja yhteiskunnallisen hyvinvoinnin parantamiseen; |
| --- | --- |

25.

kehottaa komissiota tukemaan AKT:n kehitysmaita niiden ponnistuksissa edistää oikeudenmukaista kilpailua ja saada aikaan asianmukainen sääntely ja kansallinen lainsäädäntökehys yhteistyössä Yhdistyneiden kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssin (UNCTAD), Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) ja kansainvälisen kilpailuviranomaisverkon (ICN) aloitteiden kanssa strategisena työkaluna kaupan lisäämiseen, kasvun edistämiseen ja yhteiskunnallisen hyvinvoinnin parantamiseen;

| 26. | korostaa, että on varmistettava, että yhtään AKT-maata ei kohdella toisia huonommin ja että köyhyyden vähentäminen, kestävä kehitys ja työpaikkojen luominen asetetaan kaikkien tulevien AKT–EU-kumppanuuksien ytimeen; |
| --- | --- |

26.

korostaa, että on varmistettava, että yhtään AKT-maata ei kohdella toisia huonommin ja että köyhyyden vähentäminen, kestävä kehitys ja työpaikkojen luominen asetetaan kaikkien tulevien AKT–EU-kumppanuuksien ytimeen;

| 27. | korostaa, että työpaikkojen, erityisesti vihreiden työpaikkojen ja kiertotalouteen liittyvien työpaikkojen, luominen muodostaa tulevien AKT:n ja EU:n taloussuhteiden ydinosan; toteaa siksi, että maa- ja karjatalousalalla on strateginen asema ja että siihen vaikuttavat suuret haasteet, kuten ilmastonmuutos, hintojen epävakaus ja tuotannon turvallisuusstandardien noudattaminen, ja että se työllistää enemmistön AKT-maiden väestöstä ja edellyttää erityistä huomiota; |
| --- | --- |

27.

korostaa, että työpaikkojen, erityisesti vihreiden työpaikkojen ja kiertotalouteen liittyvien työpaikkojen, luominen muodostaa tulevien AKT:n ja EU:n taloussuhteiden ydinosan; toteaa siksi, että maa- ja karjatalousalalla on strateginen asema ja että siihen vaikuttavat suuret haasteet, kuten ilmastonmuutos, hintojen epävakaus ja tuotannon turvallisuusstandardien noudattaminen, ja että se työllistää enemmistön AKT-maiden väestöstä ja edellyttää erityistä huomiota;

| 28. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, Eurooppa-neuvostolle, Afrikan unionille, yleisafrikkalaiselle parlamentille, kansallisille ja alueellisille parlamenteille ja AKT-valtioiden alueellisille järjestöille sekä Euroopan investointipankille (EIP). |
| --- | --- |

28.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, Eurooppa-neuvostolle, Afrikan unionille, yleisafrikkalaiselle parlamentille, kansallisille ja alueellisille parlamenteille ja AKT-valtioiden alueellisille järjestöille sekä Euroopan investointipankille (EIP).

PÄÄTÖSLAUSELMA (5)

tavoista parantaa kehitysmaiden taloudellisia ja yhteiskunnallisia oloja perheyritysten osuus mukaan lukien terveyskatastrofien estämiseksi

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Brysselissä (Belgiassa) 7.–9. joulukuuta 2015, |
| --- | --- |

—

kokoontui Brysselissä (Belgiassa) 7.–9. joulukuuta 2015,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen, joka on allekirjoitettu Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 (Cotonoun sopimus) (27), erityisesti sen 21 artiklan, sekä Cotonoun sopimuksen muuttamisen vuonna 2005 ja 2010 (28), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen, joka on allekirjoitettu Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 (Cotonoun sopimus) (27), erityisesti sen 21 artiklan, sekä Cotonoun sopimuksen muuttamisen vuonna 2005 ja 2010 (28),

| — | ottaa huomioon 3. joulukuuta 2014 antamansa päätöslauselman ebolaepidemiasta (29), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. joulukuuta 2014 antamansa päätöslauselman ebolaepidemiasta (29),

| — | ottaa huomioon kestävän kehityksen toimintaohjelman 2030, mukaan lukien New Yorkissa, Yhdysvalloissa, 25. syyskuuta 2015 YK:n kestävän kehityksen huippukokouksessa hyväksytyt kestävän kehityksen tavoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kestävän kehityksen toimintaohjelman 2030, mukaan lukien New Yorkissa, Yhdysvalloissa, 25. syyskuuta 2015 YK:n kestävän kehityksen huippukokouksessa hyväksytyt kestävän kehityksen tavoitteet,

| — | ottaa huomioon Addis Abebassa 13.–16. heinäkuuta 2015 pidetyn kolmannen kansainvälisen kehitysyhteistyön rahoitusta koskevan konferenssin loppuasiakirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Addis Abebassa 13.–16. heinäkuuta 2015 pidetyn kolmannen kansainvälisen kehitysyhteistyön rahoitusta koskevan konferenssin loppuasiakirjan,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin 3. heinäkuuta 2013 antaman lainsäädäntöpäätöslauselman ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta finanssitransaktioveron alalla (30), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 3. heinäkuuta 2013 antaman lainsäädäntöpäätöslauselman ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta finanssitransaktioveron alalla (30),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin 26. lokakuuta 2015 antaman päätöslauselman ebolakriisin pitkän aikavälin opetuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 26. lokakuuta 2015 antaman päätöslauselman ebolakriisin pitkän aikavälin opetuksista,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin 18. syyskuuta 2014 antaman päätöslauselman EU:n toimista ebolaepidemian torjumiseksi (31), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 18. syyskuuta 2014 antaman päätöslauselman EU:n toimista ebolaepidemian torjumiseksi (31),

| — | ottaa huomioon Brysselissä, Belgiassa, 25. ja 26. helmikuuta 2015 pidetyssä AKT-maiden terveysministerien toisessa kokouksessa hyväksyttyyn AKT-maiden vuoden 2015 jälkeiseen kehitysohjelman kuuluvat terveydenhoitoa koskevat päätelmät ja suositukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Brysselissä, Belgiassa, 25. ja 26. helmikuuta 2015 pidetyssä AKT-maiden terveysministerien toisessa kokouksessa hyväksyttyyn AKT-maiden vuoden 2015 jälkeiseen kehitysohjelman kuuluvat terveydenhoitoa koskevat päätelmät ja suositukset,

| — | ottaa huomioon Euroopan kehitysrahaston investointivälineen ja Euroopan investointipankin AKT-maille tarjoaman tuen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan kehitysrahaston investointivälineen ja Euroopan investointipankin AKT-maille tarjoaman tuen,

| — | ottaa huomioon Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) 29. lokakuuta 2014 allekirjoitetun monenvälisen toimivaltaisten viranomaisten sopimuksen veroasioita koskevien tietojen automaattisesta siirtämisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) 29. lokakuuta 2014 allekirjoitetun monenvälisen toimivaltaisten viranomaisten sopimuksen veroasioita koskevien tietojen automaattisesta siirtämisestä,

| — | ottaa huomioon YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) vuonna 2013 julkaistun raportin ”Food wastage footprint – Impacts on natural resources”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) vuonna 2013 julkaistun raportin ”Food wastage footprint – Impacts on natural resources”,

| A. | ottaa huomioon, että OECD arvioi maailmanlaajuisen rahoitusalan osuuden koko maailmantaloudesta olevan 12–19 prosenttia ja että päivittäisten valuuttamarkkinoiden arvo on tällä hetkellä keskimäärin 5,5 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria, ja vuoteen 2019 mennessä sen odotetaan saavuttavan 7,8 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria päivässä; ottaa huomioon, että maailmanlaajuisten joukkovelkakirjalainamarkkinoiden koko yhteensä on 78 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria ja liikkeessä olevien johdannaissopimusten bruttomarkkina-arvo on 20,9 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria ja nimellisarvo 630 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että OECD arvioi maailmanlaajuisen rahoitusalan osuuden koko maailmantaloudesta olevan 12–19 prosenttia ja että päivittäisten valuuttamarkkinoiden arvo on tällä hetkellä keskimäärin 5,5 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria, ja vuoteen 2019 mennessä sen odotetaan saavuttavan 7,8 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria päivässä; ottaa huomioon, että maailmanlaajuisten joukkovelkakirjalainamarkkinoiden koko yhteensä on 78 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria ja liikkeessä olevien johdannaissopimusten bruttomarkkina-arvo on 20,9 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria ja nimellisarvo 630 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria;

| B. | ottaa huomioon, että terveyskatastrofit luovat vakavia yhteiskunnallisia ja taloudellisia haasteita niiden kohteeksi joutuville maille; ottaa huomioon, että ebolaepidemialla oli tuhoisa vaikutus Guinean, Liberian ja Sierra Leonen talouksiin ja että se on vetänyt maat entistä syvemmälle lamaan; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että terveyskatastrofit luovat vakavia yhteiskunnallisia ja taloudellisia haasteita niiden kohteeksi joutuville maille; ottaa huomioon, että ebolaepidemialla oli tuhoisa vaikutus Guinean, Liberian ja Sierra Leonen talouksiin ja että se on vetänyt maat entistä syvemmälle lamaan;

| C. | ottaa huomioon, että Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) ja Kansainvälisen järjestelypankin tutkimukset osoittavat, että rahoituksen kehityksen taso on hyvä vain tiettyyn pisteeseen asti, minkä jälkeen se voi rajoittaa ja vähentää yleistä talouskasvua muilla aloilla, kuten maataloudessa, ja että nopeasti kasvava rahoitussektori haittaa tuottavuuskasvun kerääntymistä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) ja Kansainvälisen järjestelypankin tutkimukset osoittavat, että rahoituksen kehityksen taso on hyvä vain tiettyyn pisteeseen asti, minkä jälkeen se voi rajoittaa ja vähentää yleistä talouskasvua muilla aloilla, kuten maataloudessa, ja että nopeasti kasvava rahoitussektori haittaa tuottavuuskasvun kerääntymistä;

| D. | ottaa huomioon, että rahoitusalan tekninen edistys ja siirtyminen kohti keskitettyä kaupankäyntijärjestelmää ovat vaikeuttaneet transaktioiden salaamista; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että rahoitusalan tekninen edistys ja siirtyminen kohti keskitettyä kaupankäyntijärjestelmää ovat vaikeuttaneet transaktioiden salaamista;

| E. | ottaa huomioon, että 51 OECD- ja G20-jäsentä allekirjoitti Berliinissä 29. lokakuuta 2014 monenvälisen toimivaltaisten viranomaisten sopimuksen veroasioita koskevien rahoitustietojen automaattisesta vaihdosta verotuksen avoimuuden parantamiseksi; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että 51 OECD- ja G20-jäsentä allekirjoitti Berliinissä 29. lokakuuta 2014 monenvälisen toimivaltaisten viranomaisten sopimuksen veroasioita koskevien rahoitustietojen automaattisesta vaihdosta verotuksen avoimuuden parantamiseksi;

| F. | ottaa huomioon, että arvioiden mukaan 60 miljoonaa tilaa AKT-maissa tuottaa kolmasosan niiden BKT:stä; ottaa huomioon, että niistä 50 miljoonaa on pieniä perhetiloja, joilla on keskimäärin alle kaksi hehtaaria maata, ja että noin 80 prosenttia väestöstä työskentelee maataloudessa; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että arvioiden mukaan 60 miljoonaa tilaa AKT-maissa tuottaa kolmasosan niiden BKT:stä; ottaa huomioon, että niistä 50 miljoonaa on pieniä perhetiloja, joilla on keskimäärin alle kaksi hehtaaria maata, ja että noin 80 prosenttia väestöstä työskentelee maataloudessa;

| G. | ottaa huomioon, että heikko ravitsemus on joka vuosi 3,1 miljoonan lapsen kuolinsyy; ottaa huomioon, että maailmanlaajuisesti tuotetaan vuodessa noin neljä miljardia tonnia elintarvikkeita, joista kolmasosa joutuu hukkaan pääasiassa huonojen sadonkorjuu-, varastointi- ja kuljetuskäytäntöjen vuoksi; ottaa huomioon, että FAO:n arvion mukaan vuonna 2009 kaikista AKT-maista tuotetuista elintarvikkeista 23 prosenttia – eli noin 545 kilokaloria henkeä kohti päivässä – joutui hukkaan; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että heikko ravitsemus on joka vuosi 3,1 miljoonan lapsen kuolinsyy; ottaa huomioon, että maailmanlaajuisesti tuotetaan vuodessa noin neljä miljardia tonnia elintarvikkeita, joista kolmasosa joutuu hukkaan pääasiassa huonojen sadonkorjuu-, varastointi- ja kuljetuskäytäntöjen vuoksi; ottaa huomioon, että FAO:n arvion mukaan vuonna 2009 kaikista AKT-maista tuotetuista elintarvikkeista 23 prosenttia – eli noin 545 kilokaloria henkeä kohti päivässä – joutui hukkaan;

| H. | ottaa huomioon, että kehitysmaat tarvitsevat poliittista liikkumavaraa kehittymässä olevien teollisuudenalojen suojelemiseksi kilpailulta sekä verovaroja ja teknistä tukea talouden monipuolistamisen edistämiseksi; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että kehitysmaat tarvitsevat poliittista liikkumavaraa kehittymässä olevien teollisuudenalojen suojelemiseksi kilpailulta sekä verovaroja ja teknistä tukea talouden monipuolistamisen edistämiseksi;

| I. | ottaa huomioon, että pk-yritykset ja mikroyritykset ovat talouden selkäranka maailmanlaajuisesti, perusosa kehitysmaiden taloutta ja moitteettomasti toimivan julkisen sektorin ohella keskeinen tekijä taloudellisen, sosiaalisen ja kulttuurisen kasvun edistämisessä; ottaa huomioon, että näillä pk-yrityksillä on rajoitetusti pääomaa saatavilla, erityisesti niillä, joiden omistajia ovat vähemmistöryhmät tai naiset, ja että lähes puolet kehitysmaiden kaikista pk-yrityksistä ilmoittaa, että rajallinen rahoituksen saatavuus on merkittävä haitta, ja että niillä on joka vuosi arvioiden mukaan lähes 200 miljardin euron puute rahoituksessa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että pk-yritykset ja mikroyritykset ovat talouden selkäranka maailmanlaajuisesti, perusosa kehitysmaiden taloutta ja moitteettomasti toimivan julkisen sektorin ohella keskeinen tekijä taloudellisen, sosiaalisen ja kulttuurisen kasvun edistämisessä; ottaa huomioon, että näillä pk-yrityksillä on rajoitetusti pääomaa saatavilla, erityisesti niillä, joiden omistajia ovat vähemmistöryhmät tai naiset, ja että lähes puolet kehitysmaiden kaikista pk-yrityksistä ilmoittaa, että rajallinen rahoituksen saatavuus on merkittävä haitta, ja että niillä on joka vuosi arvioiden mukaan lähes 200 miljardin euron puute rahoituksessa;

| J. | ottaa huomioon, että epäasianmukaiset verotusjärjestelmät voivat olla syrjiviä pk-yrityksiä ja perheyrityksiä kohtaan ja suosia monikansallisia yhtiöitä ja heikentää kehitysmaiden julkista sektoria; ottaa huomioon, että EU:n kehityspolitiikan sekä itse AKT-maiden poliittisten päätöksentekijöiden keskeisenä tavoitteena on oltava AKT-maiden verojärjestelmien olemassa olevien rakenteiden vahvistaminen ja sellaisten uusien järjestelmien luominen, joissa otetaan huomioon todellinen tilanne – ei vain taloudellinen vaan myös yhteiskunnallinen – maissa, joissa ne pannaan täytäntöön, ja korostetaan veronkierron ja verojen välttelyn sekä laittomien rahoitusvirtojen torjuntaa ja perhejohtoisten pk-yritysten ja mikroyritysten suojelemista ja edistämistä; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että epäasianmukaiset verotusjärjestelmät voivat olla syrjiviä pk-yrityksiä ja perheyrityksiä kohtaan ja suosia monikansallisia yhtiöitä ja heikentää kehitysmaiden julkista sektoria; ottaa huomioon, että EU:n kehityspolitiikan sekä itse AKT-maiden poliittisten päätöksentekijöiden keskeisenä tavoitteena on oltava AKT-maiden verojärjestelmien olemassa olevien rakenteiden vahvistaminen ja sellaisten uusien järjestelmien luominen, joissa otetaan huomioon todellinen tilanne – ei vain taloudellinen vaan myös yhteiskunnallinen – maissa, joissa ne pannaan täytäntöön, ja korostetaan veronkierron ja verojen välttelyn sekä laittomien rahoitusvirtojen torjuntaa ja perhejohtoisten pk-yritysten ja mikroyritysten suojelemista ja edistämistä;

| K. | ottaa huomioon, että monikansalliset yhtiöt ovat käyttäneet kehitysmaita suurempien voittojen saamiseksi soveltamatta niiden kotimaissa pakollisia standardeja ja että ne ovat käyttäneet kaupallista mahtiaan hallitakseen pakolla isäntämaan viranomaisia eivätkä ole vastanneet toimiensa seurauksista; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että monikansalliset yhtiöt ovat käyttäneet kehitysmaita suurempien voittojen saamiseksi soveltamatta niiden kotimaissa pakollisia standardeja ja että ne ovat käyttäneet kaupallista mahtiaan hallitakseen pakolla isäntämaan viranomaisia eivätkä ole vastanneet toimiensa seurauksista;

| L. | ottaa huomioon, että ebolavirus puhkesi Länsi-Afrikassa joulukuussa 2013, tartutti 28 000 ihmistä ja tappoi 11 000; ottaa huomioon, että kansainvälinen vastaus epidemiaan oli hidas, ja Maailman terveysjärjestö (WHO) julisti vasta 8. elokuuta 2014 kansainvälisesti huolestuttavan kansanterveyttä koskevan hätätilan; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että ebolavirus puhkesi Länsi-Afrikassa joulukuussa 2013, tartutti 28 000 ihmistä ja tappoi 11 000; ottaa huomioon, että kansainvälinen vastaus epidemiaan oli hidas, ja Maailman terveysjärjestö (WHO) julisti vasta 8. elokuuta 2014 kansainvälisesti huolestuttavan kansanterveyttä koskevan hätätilan;

| M. | ottaa huomioon, että kyseessä olevien AKT-maiden on ehdottomasti rakennettava tehokas terveydenhuoltojärjestelmä, jonka myötä koko väestön saatavilla on laadukkaita palveluja, terveydenhuollon työntekijöitä, lääkkeitä ja teknologioita, ja että sitä tuetaan rahoitusjärjestelmästä, joka suojaa ihmisiä terveydenhoitokustannuksista johtuvilta taloudellisilta vaikeuksilta ja köyhtymiseltä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että kyseessä olevien AKT-maiden on ehdottomasti rakennettava tehokas terveydenhuoltojärjestelmä, jonka myötä koko väestön saatavilla on laadukkaita palveluja, terveydenhuollon työntekijöitä, lääkkeitä ja teknologioita, ja että sitä tuetaan rahoitusjärjestelmästä, joka suojaa ihmisiä terveydenhoitokustannuksista johtuvilta taloudellisilta vaikeuksilta ja köyhtymiseltä;

| N. | ottaa huomioon, että IMF:n ja Maailmanpankin käynnistämät rakennesopeutusohjelmat, jotka edellyttävät julkishallinnon menoleikkauksia, ovat heikentäneet terveydenhuolto- ja koulutusjärjestelmiä useissa Afrikan maissa; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että IMF:n ja Maailmanpankin käynnistämät rakennesopeutusohjelmat, jotka edellyttävät julkishallinnon menoleikkauksia, ovat heikentäneet terveydenhuolto- ja koulutusjärjestelmiä useissa Afrikan maissa;

| O. | ottaa huomioon, että AKT-maiden sosioekonomisen alikehittymisen vuoksi terveysriskien ehkäisemiseksi, terveysriskeistä valistamiseksi ja riittävien ensiapukeskusten rakentamiseksi on tehty vain vähän erityisesti syrjäisillä alueilla; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että AKT-maiden sosioekonomisen alikehittymisen vuoksi terveysriskien ehkäisemiseksi, terveysriskeistä valistamiseksi ja riittävien ensiapukeskusten rakentamiseksi on tehty vain vähän erityisesti syrjäisillä alueilla;

| P. | ottaa huomioon, että koulutus on mahdotonta ilman vapautta ja että koulutuksen alalla ei ole mahdollista edistyä, jos sensuuria ja tiedon vapaan saatavuuden kieltämistä ei lopeteta; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että koulutus on mahdotonta ilman vapautta ja että koulutuksen alalla ei ole mahdollista edistyä, jos sensuuria ja tiedon vapaan saatavuuden kieltämistä ei lopeteta;

| Q. | ottaa huomion, että AKT-maissa on puutetta vahvasta, dynaamisesta, kilpailukykyisestä ja itseensä luottavasta yksityisestä sektorista, jota johdetaan nykyaikaisilla tiedoilla ja taidoilla ja jolla voi olla ratkaiseva tehtävä taloudessa; ottaa huomioon, että pk-yrityksillä ja perheyrityksillä ei ole riittävästi tukea eikä niihin kiinnitetä asianmukaisesti huomiota; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomion, että AKT-maissa on puutetta vahvasta, dynaamisesta, kilpailukykyisestä ja itseensä luottavasta yksityisestä sektorista, jota johdetaan nykyaikaisilla tiedoilla ja taidoilla ja jolla voi olla ratkaiseva tehtävä taloudessa; ottaa huomioon, että pk-yrityksillä ja perheyrityksillä ei ole riittävästi tukea eikä niihin kiinnitetä asianmukaisesti huomiota;

| R. | ottaa huomioon, että AKT-maissa on puutetta vahvasta, itsenäisestä ja osallistavasta taloudesta, joka hyödyttää kaikkia ja jossa kansan vauraus jaetaan tasavertaisesti valtion talousarvion avulla ja luonnonvaroja käytetään vastuullisesti; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että AKT-maissa on puutetta vahvasta, itsenäisestä ja osallistavasta taloudesta, joka hyödyttää kaikkia ja jossa kansan vauraus jaetaan tasavertaisesti valtion talousarvion avulla ja luonnonvaroja käytetään vastuullisesti;

| S. | ottaa huomioon, että erityisesti koulutus on olennaisen tärkeää köyhyyden poistamisessa, yhteiskunnallisessa ja kulttuurisessa muutoksessa, talouskasvun edistämisessä ja lopulta kansan enemmistön terveydenhuollon, elinolojen ja elämäntapojen parantamisessa; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että erityisesti koulutus on olennaisen tärkeää köyhyyden poistamisessa, yhteiskunnallisessa ja kulttuurisessa muutoksessa, talouskasvun edistämisessä ja lopulta kansan enemmistön terveydenhuollon, elinolojen ja elämäntapojen parantamisessa;

| T. | ottaa huomioon, että rauhan ja turvallisuuden aikaansaama poliittinen vakaus on ensisijainen edellytys taloudellisen ja yhteiskunnallisen tilanteen parantamiselle sekä epidemioiden ja terveyskatastrofien ehkäisylle; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että rauhan ja turvallisuuden aikaansaama poliittinen vakaus on ensisijainen edellytys taloudellisen ja yhteiskunnallisen tilanteen parantamiselle sekä epidemioiden ja terveyskatastrofien ehkäisylle;

| 1. | muistuttaa, että monella 79 AKT-maasta on pitkä historiallinen suhde EU:n jäsenvaltioiden kanssa ja että siksi EU:n pitäisi kiinnittää erityistä huomiota yhteistyöhönsä AKT-maiden kanssa; ottaa huomioon, että EU:ssa ja AKT-alueella on 106 valtiota, joiden väestömäärä on yhteensä yli 1,4 miljardia; muistuttaa, että EU on vauras ja hyvin kehittynyt, mutta sen kasvuvauhti on alle kaksi prosenttia vuodessa, kun taas AKT-alue kasvaa nopeammin, ja että yhdessä EU ja AKT ovat globaali talousmahti, joka voi kilpailla maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

1.

muistuttaa, että monella 79 AKT-maasta on pitkä historiallinen suhde EU:n jäsenvaltioiden kanssa ja että siksi EU:n pitäisi kiinnittää erityistä huomiota yhteistyöhönsä AKT-maiden kanssa; ottaa huomioon, että EU:ssa ja AKT-alueella on 106 valtiota, joiden väestömäärä on yhteensä yli 1,4 miljardia; muistuttaa, että EU on vauras ja hyvin kehittynyt, mutta sen kasvuvauhti on alle kaksi prosenttia vuodessa, kun taas AKT-alue kasvaa nopeammin, ja että yhdessä EU ja AKT ovat globaali talousmahti, joka voi kilpailla maailmanlaajuisesti;

| 2. | kehottaa perustamaan rahaston, joka saa puolet tuloistaan finanssitransaktioverojen tuotoista ja jota käytetään ainoastaan matalan tulotason AKT-maiden hyväksi; katsoo, että huomattava osuus voitaisiin osoittaa elinvoimaisen pk- ja perheyritysinfrastruktuurin mikrorahoitukseen kyseisissä maissa ja että rahoitusta pitäisi myös osoittaa terveydenhuoltoon, koulutukseen, liikenteeseen ja energiainfrastruktuurin, jotta voitaisiin vastata tehokkaammin ebolaepidemian kaltaisiin terveyskatastrofeihin sekä vähentää nuorten ihmisten maastamuuttovirtoja, jotka aiheuttavat kipeästi tarvittujen inhimillisten resurssien aivovuotoa; kehottaa AKT-maita puuttumaan korruptioon, vahvistamaan verotusjärjestelmiään ja tiiviissä yhteistyössä EU:n kanssa käsittelemään laittomia rahoitusvirtoja; katsoo, että velkahelpotuksia voitaisiin soveltaa näihin AKT-maihin, joilla on vaikeuksia maksaa velkansa takaisin köyhyyden vuoksi; |
| --- | --- |

2.

kehottaa perustamaan rahaston, joka saa puolet tuloistaan finanssitransaktioverojen tuotoista ja jota käytetään ainoastaan matalan tulotason AKT-maiden hyväksi; katsoo, että huomattava osuus voitaisiin osoittaa elinvoimaisen pk- ja perheyritysinfrastruktuurin mikrorahoitukseen kyseisissä maissa ja että rahoitusta pitäisi myös osoittaa terveydenhuoltoon, koulutukseen, liikenteeseen ja energiainfrastruktuurin, jotta voitaisiin vastata tehokkaammin ebolaepidemian kaltaisiin terveyskatastrofeihin sekä vähentää nuorten ihmisten maastamuuttovirtoja, jotka aiheuttavat kipeästi tarvittujen inhimillisten resurssien aivovuotoa; kehottaa AKT-maita puuttumaan korruptioon, vahvistamaan verotusjärjestelmiään ja tiiviissä yhteistyössä EU:n kanssa käsittelemään laittomia rahoitusvirtoja; katsoo, että velkahelpotuksia voitaisiin soveltaa näihin AKT-maihin, joilla on vaikeuksia maksaa velkansa takaisin köyhyyden vuoksi;

| 3. | panee merkille, että monissa AKT-maissa veronkierto on suuri ongelma, joka aiheuttaa miljardien eurojen menetyksiä julkisissa varoissa; |
| --- | --- |

3.

panee merkille, että monissa AKT-maissa veronkierto on suuri ongelma, joka aiheuttaa miljardien eurojen menetyksiä julkisissa varoissa;

| 4. | muistuttaa, että perheviljelmillä, jotka ovat yleisin maatalousmalli koko maailmassa, on keskeinen asema kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa, koska se edistää huomattavasti elintarviketurvaa, maaperän eroosion ja luonnon monimuotoisuuden menetyksen torjuntaa ja ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja tarjoaa työpaikkoja; korostaa, että EU:n pitäisi siksi edistää maailmanlaajuisesti kestävää maataloutta keinona taata elintarviketurva ja ihmisarvoinen elämä ja oikeudenmukaiset tulot viljelijöille; muistuttaa EU:n vastuusta toimia kotimaassa esimerkkinä liittämällä yhteiskuntaa ja ympäristöä koskevat näkökulmat täysimääräisesti maataloustuotantoon ja vahvistamalla maaseudun kehitystä paikallisyhteisöjen eduksi; vaatii erityisesti EU:ta sitoutumaan YK:n oikeutta ruokaan käsittelevän erityisraportoijan suositusten mukaisesti perustavanlaatuiseen muutokseen kohti maatalousekologiaa keinona parantaa elintarvikejärjestelmien sietokykyä ja kestävyyttä; |
| --- | --- |

4.

muistuttaa, että perheviljelmillä, jotka ovat yleisin maatalousmalli koko maailmassa, on keskeinen asema kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa, koska se edistää huomattavasti elintarviketurvaa, maaperän eroosion ja luonnon monimuotoisuuden menetyksen torjuntaa ja ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja tarjoaa työpaikkoja; korostaa, että EU:n pitäisi siksi edistää maailmanlaajuisesti kestävää maataloutta keinona taata elintarviketurva ja ihmisarvoinen elämä ja oikeudenmukaiset tulot viljelijöille; muistuttaa EU:n vastuusta toimia kotimaassa esimerkkinä liittämällä yhteiskuntaa ja ympäristöä koskevat näkökulmat täysimääräisesti maataloustuotantoon ja vahvistamalla maaseudun kehitystä paikallisyhteisöjen eduksi; vaatii erityisesti EU:ta sitoutumaan YK:n oikeutta ruokaan käsittelevän erityisraportoijan suositusten mukaisesti perustavanlaatuiseen muutokseen kohti maatalousekologiaa keinona parantaa elintarvikejärjestelmien sietokykyä ja kestävyyttä;

| 5. | kehottaa EU:ta luomaan rahoitusohjelman (DEVETAX 2030), jolla autetaan erityisesti verotusrakenteiden perustamista nouseviin markkinatalouksiin ja autetaan kehitysmaita luomaan uusia alueellisia verovirastoja vuoteen 2030 mennessä; |
| --- | --- |

5.

kehottaa EU:ta luomaan rahoitusohjelman (DEVETAX 2030), jolla autetaan erityisesti verotusrakenteiden perustamista nouseviin markkinatalouksiin ja autetaan kehitysmaita luomaan uusia alueellisia verovirastoja vuoteen 2030 mennessä;

| 6. | katsoo lisäksi, että rahoitustukea voitaisiin osoittaa myös aktiivisen tuen muodoille, esimerkiksi vähimmäistulona köyhyydessä ja sosiaalisesti syrjäytyneinä eläville ihmisille, ja että voitaisiin tutkia joukkorahoituksen lisäämisen soveltuvuutta yrittäjähengen edistämiseen erityisesti nuorten ihmisten keskuudessa; |
| --- | --- |

6.

katsoo lisäksi, että rahoitustukea voitaisiin osoittaa myös aktiivisen tuen muodoille, esimerkiksi vähimmäistulona köyhyydessä ja sosiaalisesti syrjäytyneinä eläville ihmisille, ja että voitaisiin tutkia joukkorahoituksen lisäämisen soveltuvuutta yrittäjähengen edistämiseen erityisesti nuorten ihmisten keskuudessa;

| 7. | kehottaa kehityspankkeja, myös EIP:tä, ehdottamaan yhteistyössä AKT-maiden vastaanottavien hallitusten kanssa mikroluottorahastoa tukemaan perheviljelmien lainoja mikroluottojen avulla, jotta niiden tuottavuutta voidaan parantaa ja ruokahävikkiä vähentää; korostaa, että mikrorahoitus edistää naisten työolojen parantamista; kehottaa AKT-maiden hallituksia helpottamaan ja tukemaan viljelijäjärjestöjen, myös osuuskuntien, luomista; ilmaisee huolensa siitä, että sekä maanvaltaus että suuri maatalousteollisuus voivat olla uhka paikalliselle väestölle, koska ne voivat johtaa lyhyen aikavälin liikakäyttöön maalla, joka myöhemmin hylätään; |
| --- | --- |

7.

kehottaa kehityspankkeja, myös EIP:tä, ehdottamaan yhteistyössä AKT-maiden vastaanottavien hallitusten kanssa mikroluottorahastoa tukemaan perheviljelmien lainoja mikroluottojen avulla, jotta niiden tuottavuutta voidaan parantaa ja ruokahävikkiä vähentää; korostaa, että mikrorahoitus edistää naisten työolojen parantamista; kehottaa AKT-maiden hallituksia helpottamaan ja tukemaan viljelijäjärjestöjen, myös osuuskuntien, luomista; ilmaisee huolensa siitä, että sekä maanvaltaus että suuri maatalousteollisuus voivat olla uhka paikalliselle väestölle, koska ne voivat johtaa lyhyen aikavälin liikakäyttöön maalla, joka myöhemmin hylätään;

| 8. | panee merkille, että 40 prosentilla maailman väestöstä ei edelleenkään ole kotonaan vesijohtoa; huomauttaa, että veden saastuminen aiheuttaa vuosittain 1,5 miljoonaa kuolemaa ja että riskialttiimmasta maaseudun vedestä voidaan tehdä edullisesti juomakelpoista poraamalla porakaivoja ja käyttämällä klooritabletteja; katsoo, että pk-yritykset ovat vedenkulutuksessaan suuryrityksiä ja monikansallisia yhtiöitä säästäväisempiä; vaatii AKT-maita sakottamaan saastuttajia veden saastumisen torjumiseksi; |
| --- | --- |

8.

panee merkille, että 40 prosentilla maailman väestöstä ei edelleenkään ole kotonaan vesijohtoa; huomauttaa, että veden saastuminen aiheuttaa vuosittain 1,5 miljoonaa kuolemaa ja että riskialttiimmasta maaseudun vedestä voidaan tehdä edullisesti juomakelpoista poraamalla porakaivoja ja käyttämällä klooritabletteja; katsoo, että pk-yritykset ovat vedenkulutuksessaan suuryrityksiä ja monikansallisia yhtiöitä säästäväisempiä; vaatii AKT-maita sakottamaan saastuttajia veden saastumisen torjumiseksi;

| 9. | kannustaa käyttämään perheviljelmien investointiohjelmia edullisen ja vakaan luoton perusteella; korostaa naisten merkittävää ja myönteistä asemaa perheyrityksissä; |
| --- | --- |

9.

kannustaa käyttämään perheviljelmien investointiohjelmia edullisen ja vakaan luoton perusteella; korostaa naisten merkittävää ja myönteistä asemaa perheyrityksissä;

| 10. | kehottaa hallituksia luomaan taloudellista kehitystä aikaansaavat olot ja laatimaan asianmukaisia strategioita ja toimintatapoja yleisesti yksityisen sektorin ja erityisesti pk- ja perheyritysten kehityksen vauhdittamiseksi; |
| --- | --- |

10.

kehottaa hallituksia luomaan taloudellista kehitystä aikaansaavat olot ja laatimaan asianmukaisia strategioita ja toimintatapoja yleisesti yksityisen sektorin ja erityisesti pk- ja perheyritysten kehityksen vauhdittamiseksi;

| 11. | kehottaa takaamaan kaikkien kansojen oikeuden elintarvikeriippumattomuuteen; |
| --- | --- |

11.

kehottaa takaamaan kaikkien kansojen oikeuden elintarvikeriippumattomuuteen;

| 12. | muistuttaa, että globalisaatio on vaikuttanut maiden kykyyn luoda kotimaisia valtion tuloja ja valita verotusrakenteensa; toteaa, että pääoman lisääntynyt liikkuvuus yhdistettynä veroparatiisien yhä laajempaan käyttöön on muuttanut suuresti tulojen ja varallisuuden verotusedellytyksiä, mikä vaikuttaa verotusjärjestelmän oikeudenmukaisuuteen; korostaa siksi, että kotimaisten resurssien tehokas käyttöönotto ja verotusjärjestelmien vahvistaminen ovat välttämätön tekijä kehitysmaiden taloudellisten ja yhteiskunnallisten olojen parantamisessa esimerkiksi lisäämällä tukea pk-yrityksille; kehottaa näin ollen EU:ta parantamaan kehitysmaille antamaansa taloudellista ja teknistä apua; |
| --- | --- |

12.

muistuttaa, että globalisaatio on vaikuttanut maiden kykyyn luoda kotimaisia valtion tuloja ja valita verotusrakenteensa; toteaa, että pääoman lisääntynyt liikkuvuus yhdistettynä veroparatiisien yhä laajempaan käyttöön on muuttanut suuresti tulojen ja varallisuuden verotusedellytyksiä, mikä vaikuttaa verotusjärjestelmän oikeudenmukaisuuteen; korostaa siksi, että kotimaisten resurssien tehokas käyttöönotto ja verotusjärjestelmien vahvistaminen ovat välttämätön tekijä kehitysmaiden taloudellisten ja yhteiskunnallisten olojen parantamisessa esimerkiksi lisäämällä tukea pk-yrityksille; kehottaa näin ollen EU:ta parantamaan kehitysmaille antamaansa taloudellista ja teknistä apua;

| 13. | panee merkille, että lapsikuolleisuus on vähentynyt huomattavasti 1990-luvulta lähtien, mutta Unicefin uusimpien lukujen perusteella arvioidaan, että vuosittain 6,3 miljoonaa alle 5-vuotiasta lasta kuolee suurelta osin ehkäistävissä olevien syiden vuoksi; panee merkille, että kolme neljäsosaa näistä kuolemista aiheuttavat keuhkokuume, ripuli, malaria ja vastasyntyneiden sairaudet, kuten hengitysvajaus ja tulehdukset, joihin on olemassa edullisia hoitoja; panee merkille, että tämä vaikuttaa eniten köyhiin, joiden sairaustaakka on suhteettoman suuri ja terveydenhuollon saatavuudessa eniten vaikeuksia; panee merkille, että lasten terveydenhuollon parantaminen edellyttää kattavaa ja yhdennettyä lähestymistapaa, jossa käsitellään monia tekijöitä yhdessä, muun muassa perusterveydenhuollon saatavuutta, puhtaan veden, puhtaanapidon ja hygienian, ravitsemuksen ja koulutuksen saatavuutta; |
| --- | --- |

13.

panee merkille, että lapsikuolleisuus on vähentynyt huomattavasti 1990-luvulta lähtien, mutta Unicefin uusimpien lukujen perusteella arvioidaan, että vuosittain 6,3 miljoonaa alle 5-vuotiasta lasta kuolee suurelta osin ehkäistävissä olevien syiden vuoksi; panee merkille, että kolme neljäsosaa näistä kuolemista aiheuttavat keuhkokuume, ripuli, malaria ja vastasyntyneiden sairaudet, kuten hengitysvajaus ja tulehdukset, joihin on olemassa edullisia hoitoja; panee merkille, että tämä vaikuttaa eniten köyhiin, joiden sairaustaakka on suhteettoman suuri ja terveydenhuollon saatavuudessa eniten vaikeuksia; panee merkille, että lasten terveydenhuollon parantaminen edellyttää kattavaa ja yhdennettyä lähestymistapaa, jossa käsitellään monia tekijöitä yhdessä, muun muassa perusterveydenhuollon saatavuutta, puhtaan veden, puhtaanapidon ja hygienian, ravitsemuksen ja koulutuksen saatavuutta;

| 14. | kehottaa lopettamaan maanvaltaukset ja laatimaan toimintatapoja, joilla varmistetaan, että viljelijät saavat maata, vettä ja siemeniä; |
| --- | --- |

14.

kehottaa lopettamaan maanvaltaukset ja laatimaan toimintatapoja, joilla varmistetaan, että viljelijät saavat maata, vettä ja siemeniä;

| 15. | panee merkille, että tuhkarokkoon kuolee vuosittain edelleen 140 000 lasta, vaikka tauti voidaan ehkäistä antamalla kaksinkertainen annos edullista rokotetta; vaatii kansainvälistä yhteisöä jatkamaan tuhkarokon poistamiseen tähtäävää kampanjaansa; |
| --- | --- |

15.

panee merkille, että tuhkarokkoon kuolee vuosittain edelleen 140 000 lasta, vaikka tauti voidaan ehkäistä antamalla kaksinkertainen annos edullista rokotetta; vaatii kansainvälistä yhteisöä jatkamaan tuhkarokon poistamiseen tähtäävää kampanjaansa;

| 16. | vaatii politiikkaa, jolla kehitetään pienen mittakaavan perheviljelmiä, jotka toimittavat tuotantoaan paikallisille ja alueellisille markkinoille; |
| --- | --- |

16.

vaatii politiikkaa, jolla kehitetään pienen mittakaavan perheviljelmiä, jotka toimittavat tuotantoaan paikallisille ja alueellisille markkinoille;

| 17. | kehottaa kansallisia hallituksia, Afrikan unionia ja EU:ta luomaan ja panemaan täytäntöön erityisiä kansanterveyttä koskevia puiteohjelmia – paikallisella, kansallisella ja kansainvälisellä tasolla – joissa korostetaan terveydenhuoltojärjestelmien ehkäisevää ja kestävää luonnetta; |
| --- | --- |

17.

kehottaa kansallisia hallituksia, Afrikan unionia ja EU:ta luomaan ja panemaan täytäntöön erityisiä kansanterveyttä koskevia puiteohjelmia – paikallisella, kansallisella ja kansainvälisellä tasolla – joissa korostetaan terveydenhuoltojärjestelmien ehkäisevää ja kestävää luonnetta;

| 18. | katsoo, että pienimuotoisen kalastuksen ja kotitarvekalastuksen tukemista ja kehittämistä varten tarvitaan politiikkaa; |
| --- | --- |

18.

katsoo, että pienimuotoisen kalastuksen ja kotitarvekalastuksen tukemista ja kehittämistä varten tarvitaan politiikkaa;

| 19. | kehottaa EU:ta tukemaan ja edistämään maan sisäistä lääketieteellistä koulutusta AKT-maissa, jotta aivovuoto voidaan lopettaa ja lisätä ammattihenkilöiden osuutta maiden terveydenhuoltojärjestelmissä, muun muassa lastenlääkäreitä, ihotautilääkäreitä, silmälääkäreitä ja trooppisten tautien asiantuntijoita sekä kätilöitä ja kirurgeja; |
| --- | --- |

19.

kehottaa EU:ta tukemaan ja edistämään maan sisäistä lääketieteellistä koulutusta AKT-maissa, jotta aivovuoto voidaan lopettaa ja lisätä ammattihenkilöiden osuutta maiden terveydenhuoltojärjestelmissä, muun muassa lastenlääkäreitä, ihotautilääkäreitä, silmälääkäreitä ja trooppisten tautien asiantuntijoita sekä kätilöitä ja kirurgeja;

| 20. | painottaa, että työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on keskeisessä asemassa, kun pyritään varmistamaan, että yksityinen sektori osallistuu tosiasiallisesti kehitysyhteistyöhön; painottaa kehitysmaiden vastuuta työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tukemisesta yksityisen sektorin työnantajien, työntekijöiden ja kansallisten hallitusten välillä, jotta parannetaan hyvää hallintotapaa ja valtioiden vakautta; kehottaa kehitysmaita erityisesti varmistamaan, että työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua laajennetaan kattamaan vientiteollisuuden vapaa-alueet ja teollisuuden klusterit; |
| --- | --- |

20.

painottaa, että työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on keskeisessä asemassa, kun pyritään varmistamaan, että yksityinen sektori osallistuu tosiasiallisesti kehitysyhteistyöhön; painottaa kehitysmaiden vastuuta työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tukemisesta yksityisen sektorin työnantajien, työntekijöiden ja kansallisten hallitusten välillä, jotta parannetaan hyvää hallintotapaa ja valtioiden vakautta; kehottaa kehitysmaita erityisesti varmistamaan, että työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua laajennetaan kattamaan vientiteollisuuden vapaa-alueet ja teollisuuden klusterit;

| 21. | katsoo, että kansainvälinen vastaus ebolaepidemiaan oli riittämätön ja osoitti epidemioita ja pandemioita koskevan valmistautumisen puutteen; kehottaa perustamaan eurooppalaisen nopean toiminnan ryhmän, johon kuuluu asiantuntijoita, laboratorioavustusryhmiä, epidemiologeja sekä logistinen infrastruktuuri, mukaan lukien siirrettävät laboratoriot, joka voidaan ottaa käyttöön erittäin nopeassa aikataulussa; katsoo erityisesti, että joustavan terveydenhuoltojärjestelmän kehittäminen pitkällä aikavälillä edellyttää muun muassa seuraavaa: i) investoidaan resursseja julkisiin perusterveydenhuollon palveluihin, ii) varmistetaan turvallinen ja laadukas hoito lisäämällä resursseja, joiden turvin koulutetaan, valvotaan ja palkataan riittävästi terveystyöntekijöitä, ja varmistamalla turvallisten lääkkeiden saatavuus ja iii) otetaan kriisitoimintaan ja kehityspolitiikan suunnitteluun mukaan paikallisia sidosryhmiä ja yhteisöjä; kehottaa kansainvälisiä avunantajia lisäämään julkista kehitysapua (ODA) näihin maihin maakohtaisten järjestelmien kautta, kuten budjettitukea; |
| --- | --- |

21.

katsoo, että kansainvälinen vastaus ebolaepidemiaan oli riittämätön ja osoitti epidemioita ja pandemioita koskevan valmistautumisen puutteen; kehottaa perustamaan eurooppalaisen nopean toiminnan ryhmän, johon kuuluu asiantuntijoita, laboratorioavustusryhmiä, epidemiologeja sekä logistinen infrastruktuuri, mukaan lukien siirrettävät laboratoriot, joka voidaan ottaa käyttöön erittäin nopeassa aikataulussa; katsoo erityisesti, että joustavan terveydenhuoltojärjestelmän kehittäminen pitkällä aikavälillä edellyttää muun muassa seuraavaa: i) investoidaan resursseja julkisiin perusterveydenhuollon palveluihin, ii) varmistetaan turvallinen ja laadukas hoito lisäämällä resursseja, joiden turvin koulutetaan, valvotaan ja palkataan riittävästi terveystyöntekijöitä, ja varmistamalla turvallisten lääkkeiden saatavuus ja iii) otetaan kriisitoimintaan ja kehityspolitiikan suunnitteluun mukaan paikallisia sidosryhmiä ja yhteisöjä; kehottaa kansainvälisiä avunantajia lisäämään julkista kehitysapua (ODA) näihin maihin maakohtaisten järjestelmien kautta, kuten budjettitukea;

| 22. | panee merkille, että olemassa olevat parhaiden käytäntöjen mallit – esimerkiksi polion ehkäisyn tapauksessa (tai polion torjuntakampanja) – voisivat toimia yleisesti roolimalleina uusien rakenteiden kehittämisessä hätätilanteiden ja terveyskatastrofien hallinnassa ja yleisesti terveydenhuoltoalalla; |
| --- | --- |

22.

panee merkille, että olemassa olevat parhaiden käytäntöjen mallit – esimerkiksi polion ehkäisyn tapauksessa (tai polion torjuntakampanja) – voisivat toimia yleisesti roolimalleina uusien rakenteiden kehittämisessä hätätilanteiden ja terveyskatastrofien hallinnassa ja yleisesti terveydenhuoltoalalla;

| 23. | korostaa, että rokotteet ovat kustannustehokkain tapa estää ja hallita tarttuvia tauteja, kuten ebolaa; kehottaa tutkimus- ja kehitysyhteisöä investoimaan rokotteiden kehittämiseen tarttuville taudeille, jotka vaikuttavat eniten köyhiin mutta jotka voivat tarttua rajojen yli; |
| --- | --- |

23.

korostaa, että rokotteet ovat kustannustehokkain tapa estää ja hallita tarttuvia tauteja, kuten ebolaa; kehottaa tutkimus- ja kehitysyhteisöä investoimaan rokotteiden kehittämiseen tarttuville taudeille, jotka vaikuttavat eniten köyhiin mutta jotka voivat tarttua rajojen yli;

| 24. | kannustaa AKT-maita ottamaan käyttöön terveysriskien ehkäisymekanismeja, muun muassa valistuskampanjoita, ja antamaan etusijan syrjäisille ja heikossa asemassa oleville alueille riittävällä työvoimalla ja lääkinnällisillä laitteilla varustettujen terveyskeskusten rakentamisessa; |
| --- | --- |

24.

kannustaa AKT-maita ottamaan käyttöön terveysriskien ehkäisymekanismeja, muun muassa valistuskampanjoita, ja antamaan etusijan syrjäisille ja heikossa asemassa oleville alueille riittävällä työvoimalla ja lääkinnällisillä laitteilla varustettujen terveyskeskusten rakentamisessa;

| 25. | katsoo, että ebolan ja muiden tautien ehkäisytoimenpiteisiin on ehdottomasti sisällyttävä sen varmistaminen, että väestön saatavilla on riittävästi terveellisiä elintarvikkeita, turvallista juomavettä ja sanitaatio, sekä kansanterveysjärjestelmien vahvistaminen; |
| --- | --- |

25.

katsoo, että ebolan ja muiden tautien ehkäisytoimenpiteisiin on ehdottomasti sisällyttävä sen varmistaminen, että väestön saatavilla on riittävästi terveellisiä elintarvikkeita, turvallista juomavettä ja sanitaatio, sekä kansanterveysjärjestelmien vahvistaminen;

| 26. | katsoo, että epidemioita, kuten ebolaa, koskevassa lähestymistavassa on kiinnitettävä erityistä huomiota tulehdusten ehkäisyyn; katsoo siksi, että olisi järjestettävä kattava lääkäreiden ja hoitohenkilökunnan koulutus, jossa on myös mukana koulutusala, jotta terveyttä ja päivittäistä käytöstä koskevien sääntöjen tarpeista on mahdollisimman paljon tietoa tulehdusriskin välttämiseksi; |
| --- | --- |

26.

katsoo, että epidemioita, kuten ebolaa, koskevassa lähestymistavassa on kiinnitettävä erityistä huomiota tulehdusten ehkäisyyn; katsoo siksi, että olisi järjestettävä kattava lääkäreiden ja hoitohenkilökunnan koulutus, jossa on myös mukana koulutusala, jotta terveyttä ja päivittäistä käytöstä koskevien sääntöjen tarpeista on mahdollisimman paljon tietoa tulehdusriskin välttämiseksi;

| 27. | panee merkille, että elintarvikkeiden hukkaan heittäminen aiheuttaa tappioita viljelijöiden tuloissa ja luonnonvarojen, kuten veden ja maan, haaskaamista, kun maailman väestömäärän odotetaan lisääntyvän 7,3 miljardista vuonna 2015 9,5 miljardiin vuonna 2050 ja elintarvikkeiden kysynnän kasvavan vastaavasti, ja että kolme neljäsosaa elintarvikkeiden hukkaan heittämisestä AKT-maissa tapahtuu tuotanto-, käsittely- ja varastointivaiheissa, mikä voidaan korjata edullisilla ja vähän tekniikkaa edellyttävillä ratkaisuilla; katsoo, että jos AKT-maiden hukkaan heittämistä näissä vaiheissa vähennettäisiin eurooppalaisille tasoille, AKT-maiden BKT kasvaisi 2,6 prosenttia vuodessa; |
| --- | --- |

27.

panee merkille, että elintarvikkeiden hukkaan heittäminen aiheuttaa tappioita viljelijöiden tuloissa ja luonnonvarojen, kuten veden ja maan, haaskaamista, kun maailman väestömäärän odotetaan lisääntyvän 7,3 miljardista vuonna 2015 9,5 miljardiin vuonna 2050 ja elintarvikkeiden kysynnän kasvavan vastaavasti, ja että kolme neljäsosaa elintarvikkeiden hukkaan heittämisestä AKT-maissa tapahtuu tuotanto-, käsittely- ja varastointivaiheissa, mikä voidaan korjata edullisilla ja vähän tekniikkaa edellyttävillä ratkaisuilla; katsoo, että jos AKT-maiden hukkaan heittämistä näissä vaiheissa vähennettäisiin eurooppalaisille tasoille, AKT-maiden BKT kasvaisi 2,6 prosenttia vuodessa;

| 28. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä täyttämään sitoumuksensa Länsi-Afrikan eniten kärsineiden maiden (Guinea, Liberia ja Sierra Leone) ebolan jälkeisen yhteiskunnallisen ja taloudellisen jälleenrakentamisen tukena, erityisesti 3. maaliskuuta 2015 Brysselissä järjestetyssä ebolan aiheuttamaa hätätilaa ja siitä toipumista koskevassa konferenssissa sovitut sitoumukset; |
| --- | --- |

28.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä täyttämään sitoumuksensa Länsi-Afrikan eniten kärsineiden maiden (Guinea, Liberia ja Sierra Leone) ebolan jälkeisen yhteiskunnallisen ja taloudellisen jälleenrakentamisen tukena, erityisesti 3. maaliskuuta 2015 Brysselissä järjestetyssä ebolan aiheuttamaa hätätilaa ja siitä toipumista koskevassa konferenssissa sovitut sitoumukset;

| 29. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita tukemaan ehkäisevän terveydenhuollon koulutusjärjestelmien täytäntöönpanoa sekä taloudellisesti että edistämällä todellista ennaltaehkäisyn kulttuuria AKT-maissa; |
| --- | --- |

29.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita tukemaan ehkäisevän terveydenhuollon koulutusjärjestelmien täytäntöönpanoa sekä taloudellisesti että edistämällä todellista ennaltaehkäisyn kulttuuria AKT-maissa;

| 30. | panee merkille, että useimmat perheyritykset ovat pk-yrityksiä, että ne parantavat perheiden sosioekonomista asemaa alikehittyneillä alueilla ja maaseutualueilla ja että perheyrityksissä kannattavuuden taso ei ole ensisijainen näkökohta; |
| --- | --- |

30.

panee merkille, että useimmat perheyritykset ovat pk-yrityksiä, että ne parantavat perheiden sosioekonomista asemaa alikehittyneillä alueilla ja maaseutualueilla ja että perheyrityksissä kannattavuuden taso ei ole ensisijainen näkökohta;

| 31. | panee merkille, että pk-yritykset työllistävät eniten ihmisiä ja maksavat eniten veroja AKT-maissa, niiden kasvu on suuryrityksiä nopeampaa, kun niiden pääomavaatimuksiin vastataan, ja ne tarjoavat suhteellisesti enemmän työtä, suuremmat tulot ja korkeammat verotuotot samalla investoinnilla; |
| --- | --- |

31.

panee merkille, että pk-yritykset työllistävät eniten ihmisiä ja maksavat eniten veroja AKT-maissa, niiden kasvu on suuryrityksiä nopeampaa, kun niiden pääomavaatimuksiin vastataan, ja ne tarjoavat suhteellisesti enemmän työtä, suuremmat tulot ja korkeammat verotuotot samalla investoinnilla;

| 32. | kehottaa kehittämään kaksiosaista koulutusjärjestelmää, jossa harjoittelu yrityksessä yhdistetään ammattikoulutukseen teknisessä oppilaitoksessa käytännön taitojen tuntemuksen tarjoamiseksi, jotta opetettavia taitoja voidaan testata käytännössä, ja jossa yrityksille tarjotaan kannustimia, esimerkiksi verohelpotuksia, opiskelijoiden hyväksymisestä harjoitteluun alentamatta kokonaisverotuottoa; kehottaa panemaan täytäntöön tehokkaita, vaikuttavia ja avoimia korruptiontorjuntaohjelmia aivovuodon välttämiseksi; |
| --- | --- |

32.

kehottaa kehittämään kaksiosaista koulutusjärjestelmää, jossa harjoittelu yrityksessä yhdistetään ammattikoulutukseen teknisessä oppilaitoksessa käytännön taitojen tuntemuksen tarjoamiseksi, jotta opetettavia taitoja voidaan testata käytännössä, ja jossa yrityksille tarjotaan kannustimia, esimerkiksi verohelpotuksia, opiskelijoiden hyväksymisestä harjoitteluun alentamatta kokonaisverotuottoa; kehottaa panemaan täytäntöön tehokkaita, vaikuttavia ja avoimia korruptiontorjuntaohjelmia aivovuodon välttämiseksi;

| 33. | kehottaa EU:ta tekemään EU:n ja AKT-maiden pk-yritysten välisestä tiiviistä yhteistyöstä yritysten yhteiskuntavastuuta koskevan politiikan selkeän päämäärän; kehottaa perustamaan EU–AKT-kumppanuusverkoston, jossa toteutetaan AKT-valtioissa valikoituja pilottijärjestelmiä, joissa nuoret yrittäjät ja uusyritykset saavat tilaisuuden ammatilliseen kehitykseen nousevissa talouksissa ja tehdä yhteistyötä eurooppalaisten tutkimuslaitosten tai yritysten kanssa; |
| --- | --- |

33.

kehottaa EU:ta tekemään EU:n ja AKT-maiden pk-yritysten välisestä tiiviistä yhteistyöstä yritysten yhteiskuntavastuuta koskevan politiikan selkeän päämäärän; kehottaa perustamaan EU–AKT-kumppanuusverkoston, jossa toteutetaan AKT-valtioissa valikoituja pilottijärjestelmiä, joissa nuoret yrittäjät ja uusyritykset saavat tilaisuuden ammatilliseen kehitykseen nousevissa talouksissa ja tehdä yhteistyötä eurooppalaisten tutkimuslaitosten tai yritysten kanssa;

| 34. | kannustaa AKT-maita yhdistämään tekniset ja ammatilliset koulutusohjelmansa taitojen kehittämistä koskeviin strategioihinsa ja ottamaan teollisuuden mukaan muun muassa sen varmistamiseksi, että yrittäjyys liitetään laadukkaisiin koulutusohjelmiin; |
| --- | --- |

34.

kannustaa AKT-maita yhdistämään tekniset ja ammatilliset koulutusohjelmansa taitojen kehittämistä koskeviin strategioihinsa ja ottamaan teollisuuden mukaan muun muassa sen varmistamiseksi, että yrittäjyys liitetään laadukkaisiin koulutusohjelmiin;

| 35. | kehottaa kehittämään julkisen koulutusjärjestelmän, jonka opetussuunnitelma muokataan vastaamaan kunkin maan tarpeita ja painopisteitä; |
| --- | --- |

35.

kehottaa kehittämään julkisen koulutusjärjestelmän, jonka opetussuunnitelma muokataan vastaamaan kunkin maan tarpeita ja painopisteitä;

| 36. | katsoo, että on välttämätöntä säädellä harjoittelu- ja oppisopimusjärjestelmää, jotta kyseisten välineiden kaikenlainen väärinkäyttö voidaan poistaa, tasapainottamalla ne muiden työmuotojen kanssa ja varmistamalla tarvittavat palkkaturvat; |
| --- | --- |

36.

katsoo, että on välttämätöntä säädellä harjoittelu- ja oppisopimusjärjestelmää, jotta kyseisten välineiden kaikenlainen väärinkäyttö voidaan poistaa, tasapainottamalla ne muiden työmuotojen kanssa ja varmistamalla tarvittavat palkkaturvat;

| 37. | kannustaa vahvistamaan kestävää yrittäjyyshenkeä nuorten keskuudessa AKT-maissa, joissa yli 75 prosenttia väestöstä on alle 25-vuotiaita, kannustamalla kouluissa liiketoimintaan entistä enemmän suuntautunutta opetusta ja perustamalla tehokkaampia yliopistokumppanuuksia ja Erasmus-vaihto-ohjelmia; kehottaa ottamaan käyttöön opettajien koulutus- ja vaihto-ohjelmia, joilla autetaan parantamaan AKT-maiden opetuksen laatua ja saatavuutta; kehottaa AKT-maita pyrkimään kouluopetuksen kannustamiseksi kaikilla mahdollisilla tavoilla varmistamaan, että kaikilla lapsilla on pääsy maksuttomaan ja laadukkaaseen koulutukseen, ja ottamaan erityisesti huomioon heikoimmassa asemassa olevien ja köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riskissä olevien väestöryhmien tarpeet; |
| --- | --- |

37.

kannustaa vahvistamaan kestävää yrittäjyyshenkeä nuorten keskuudessa AKT-maissa, joissa yli 75 prosenttia väestöstä on alle 25-vuotiaita, kannustamalla kouluissa liiketoimintaan entistä enemmän suuntautunutta opetusta ja perustamalla tehokkaampia yliopistokumppanuuksia ja Erasmus-vaihto-ohjelmia; kehottaa ottamaan käyttöön opettajien koulutus- ja vaihto-ohjelmia, joilla autetaan parantamaan AKT-maiden opetuksen laatua ja saatavuutta; kehottaa AKT-maita pyrkimään kouluopetuksen kannustamiseksi kaikilla mahdollisilla tavoilla varmistamaan, että kaikilla lapsilla on pääsy maksuttomaan ja laadukkaaseen koulutukseen, ja ottamaan erityisesti huomioon heikoimmassa asemassa olevien ja köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riskissä olevien väestöryhmien tarpeet;

| 38. | kehottaa AKT-valtioita rakentamaan talousjärjestelmiä sosiaalisen oikeudenmukaisuuden, riippumattomuuden ja julkisen osallistumisen perusteella ja järjestelmän, jossa ensisijaisesti luotetaan valtion henkilöresurssien ja luonnonvarojen kehittymiseen ja niiden vastuulliseen hyödyntämiseen, kestävän kehityksen takaavalla tavalla; katsoo, että hallitusten pitäisi laatia köyhiä puolustavia ja tuloskeskeisiä toimintatapoja, joilla kannustetaan yksityistä aloitteellisuutta, kilpailua ja investointeja, edistetään tiedon ja taitojen hankintaa ja lisätään tuottavuutta, varmistetaan oikeudenmukainen ja asianmukainen kaikkien peruspalvelujen jakaminen ja kannustetaan ja vahvistetaan kansainvälistä talousyhteistyötä ja investointeja; |
| --- | --- |

38.

kehottaa AKT-valtioita rakentamaan talousjärjestelmiä sosiaalisen oikeudenmukaisuuden, riippumattomuuden ja julkisen osallistumisen perusteella ja järjestelmän, jossa ensisijaisesti luotetaan valtion henkilöresurssien ja luonnonvarojen kehittymiseen ja niiden vastuulliseen hyödyntämiseen, kestävän kehityksen takaavalla tavalla; katsoo, että hallitusten pitäisi laatia köyhiä puolustavia ja tuloskeskeisiä toimintatapoja, joilla kannustetaan yksityistä aloitteellisuutta, kilpailua ja investointeja, edistetään tiedon ja taitojen hankintaa ja lisätään tuottavuutta, varmistetaan oikeudenmukainen ja asianmukainen kaikkien peruspalvelujen jakaminen ja kannustetaan ja vahvistetaan kansainvälistä talousyhteistyötä ja investointeja;

| 39. | kehottaa EU:ta ja AKT-maita edistämään eettisiä liiketoimintaperiaatteita perustana tuleville kansainvälisille markkinoille ja tekemään kaiken mahdollisen korruption sekä laittomien rahoitusvirtojen torjumiseksi; kehottaa kaikkia AKT-maita ottamaan käyttöön tehokkaita, vaikuttavia ja avoimia korruptiontorjuntaohjelmia; panee merkille, että eettinen tietoisuus olisi opittava mahdollisimman aikaisin, ja kehottaa siksi AKT-maita sisällyttämään sen opetusohjelmiinsa kaikilla tasoilla peruskoulusta yliopistoon; |
| --- | --- |

39.

kehottaa EU:ta ja AKT-maita edistämään eettisiä liiketoimintaperiaatteita perustana tuleville kansainvälisille markkinoille ja tekemään kaiken mahdollisen korruption sekä laittomien rahoitusvirtojen torjumiseksi; kehottaa kaikkia AKT-maita ottamaan käyttöön tehokkaita, vaikuttavia ja avoimia korruptiontorjuntaohjelmia; panee merkille, että eettinen tietoisuus olisi opittava mahdollisimman aikaisin, ja kehottaa siksi AKT-maita sisällyttämään sen opetusohjelmiinsa kaikilla tasoilla peruskoulusta yliopistoon;

| 40. | muistuttaa, että EIP:n rahoitustoimien, jotka toteutetaan kehitysmaissa unionin EIP:lle myöntämän takuun nojalla, päätavoitteena on köyhyyden vähentäminen ja lopulta sen poistaminen; painottaa erityisesti, että EIP:n ja eurooppalaisten kehitysrahoittajien olisi tehtävä yhteistyötä ainoastaan sellaisten rahoituksen välittäjien kanssa, jotka eivät toimi offshore-keskuksissa, joihin liittyy merkittävä paikallinen omistajuus ja joilla on valmiudet panna täytäntöön kehitysyhteistyön kannalta suotuisa lähestymistapa, jolla tuetaan pk-yrityksien erityislaatuisuutta toiminnan kohteena olevissa valtioissa; |
| --- | --- |

40.

muistuttaa, että EIP:n rahoitustoimien, jotka toteutetaan kehitysmaissa unionin EIP:lle myöntämän takuun nojalla, päätavoitteena on köyhyyden vähentäminen ja lopulta sen poistaminen; painottaa erityisesti, että EIP:n ja eurooppalaisten kehitysrahoittajien olisi tehtävä yhteistyötä ainoastaan sellaisten rahoituksen välittäjien kanssa, jotka eivät toimi offshore-keskuksissa, joihin liittyy merkittävä paikallinen omistajuus ja joilla on valmiudet panna täytäntöön kehitysyhteistyön kannalta suotuisa lähestymistapa, jolla tuetaan pk-yrityksien erityislaatuisuutta toiminnan kohteena olevissa valtioissa;

| 41. | katsoo, että kehitysmaissa pitäisi olla tasa-arvoinen ja maksuton pääsy laadukkaaseen koulutukseen kaikilla tasoilla, erityisesti luku- ja kirjoitustaidossa ja laskutaidossa; katsoo, että olisi annettava yrittäjyystaitoja ja erityisesti teknistä ja ammatillista koulutusta; katsoo, että tieto- ja viestintätekniikan käyttö opettamisessa ja taitojen kehittämisessä katsotaan olennaisen tärkeäksi; katsoo, että kaikissa kouluissa pitäisi olla käytössä tietokoneita ja riittävät resurssit sekä energialähde omaan käyttöön; katsoo, että on varmistettava, että opetusmateriaalit ovat maakohtaisia ja että opetusta annetaan maan virallisilla kielillä; katsoo, että olisi toteutettava toimenpiteitä, jotta henkilöresurssien kehittämisessä saavutetaan naisten ja miesten tasa-arvo; |
| --- | --- |

41.

katsoo, että kehitysmaissa pitäisi olla tasa-arvoinen ja maksuton pääsy laadukkaaseen koulutukseen kaikilla tasoilla, erityisesti luku- ja kirjoitustaidossa ja laskutaidossa; katsoo, että olisi annettava yrittäjyystaitoja ja erityisesti teknistä ja ammatillista koulutusta; katsoo, että tieto- ja viestintätekniikan käyttö opettamisessa ja taitojen kehittämisessä katsotaan olennaisen tärkeäksi; katsoo, että kaikissa kouluissa pitäisi olla käytössä tietokoneita ja riittävät resurssit sekä energialähde omaan käyttöön; katsoo, että on varmistettava, että opetusmateriaalit ovat maakohtaisia ja että opetusta annetaan maan virallisilla kielillä; katsoo, että olisi toteutettava toimenpiteitä, jotta henkilöresurssien kehittämisessä saavutetaan naisten ja miesten tasa-arvo;

| 42. | panee merkille, että aiemmin Maailmanpankin AKT-maille myöntämissä lainoissa oli tapana käyttää standardeja, joissa ei käsitelty asianmukaisesti kyseisten maiden erityistarpeita; panee myös merkille, että jotkin Maailmanpankin hankkeet hyödyttivät enemmän avunantajia kuin vastaanottavia maita; panee myös merkille, että kehitysmaat ovat vaarassa velkaantua joidenkin Maailmanpankin määräämien ehtojen vuoksi, ja korostaa, että tämä käytäntö pitäisi lopettaa; |
| --- | --- |

42.

panee merkille, että aiemmin Maailmanpankin AKT-maille myöntämissä lainoissa oli tapana käyttää standardeja, joissa ei käsitelty asianmukaisesti kyseisten maiden erityistarpeita; panee myös merkille, että jotkin Maailmanpankin hankkeet hyödyttivät enemmän avunantajia kuin vastaanottavia maita; panee myös merkille, että kehitysmaat ovat vaarassa velkaantua joidenkin Maailmanpankin määräämien ehtojen vuoksi, ja korostaa, että tämä käytäntö pitäisi lopettaa;

| 43. | kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, Eurooppa-neuvostolle, Maailmanpankille ja EIP:lle. |
| --- | --- |

43.

kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, Eurooppa-neuvostolle, Maailmanpankille ja EIP:lle.

PÄÄTÖSLAUSELMA (6)

muuttoliikkeestä, ihmisoikeuksista ja humanitaarisista pakolaisista

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Brysselissä (Belgiassa) 7.–9. joulukuuta 2015, |
| --- | --- |

—

kokoontui Brysselissä (Belgiassa) 7.–9. joulukuuta 2015,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa,

| — | ottaa huomioon AKT–EY-kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus) ja erityisesti sen 13 artiklan, jonka perusteella käydään maahanmuuttoa koskevaa AKT-valtioiden ja EU:n välistä vuoropuhelua, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT–EY-kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus) ja erityisesti sen 13 artiklan, jonka perusteella käydään maahanmuuttoa koskevaa AKT-valtioiden ja EU:n välistä vuoropuhelua,

| — | ottaa huomioon Afrikan yhtenäisyysjärjestön yleiskokouksen 27. kesäkuuta 1981 hyväksymän Afrikan (Banjul) ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan yhtenäisyysjärjestön yleiskokouksen 27. kesäkuuta 1981 hyväksymän Afrikan (Banjul) ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan,

| — | ottaa huomioon AKT–EU-ministerineuvoston kesäkuussa 2010 esittämän yhteisen lausuman maahanmuutosta ja kehityksestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT–EU-ministerineuvoston kesäkuussa 2010 esittämän yhteisen lausuman maahanmuutosta ja kehityksestä,

| — | ottaa huomioon AKT–EU-ministerineuvoston 37. istunnossaan Porto Vilassa 14. kesäkuuta 2012 hyväksymän raportin maahanmuutosta ja kehityksestä vuosina 2011–2012 käydystä vuoropuhelusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT–EU-ministerineuvoston 37. istunnossaan Porto Vilassa 14. kesäkuuta 2012 hyväksymän raportin maahanmuutosta ja kehityksestä vuosina 2011–2012 käydystä vuoropuhelusta,

| — | ottaa huomioon AKT:n muuttoliikkeiden seurantakeskuksen perustamisen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT:n muuttoliikkeiden seurantakeskuksen perustamisen,

| — | ottaa huomioon yhteisen EU–Afrikka-strategian, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisen EU–Afrikka-strategian,

| — | ottaa huomioon huhtikuussa 2014 pidetyssä neljännessä EU:n ja Afrikan huippukokouksessa valtion ja hallitusten päämiesten hyväksymät maahanmuuttoa ja liikkuvuutta koskevan keskeisen poliittisen julkilausuman ja etenemissuunnitelman vuosiksi 2014–2017, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon huhtikuussa 2014 pidetyssä neljännessä EU:n ja Afrikan huippukokouksessa valtion ja hallitusten päämiesten hyväksymät maahanmuuttoa ja liikkuvuutta koskevan keskeisen poliittisen julkilausuman ja etenemissuunnitelman vuosiksi 2014–2017,

| — | ottaa huomioon marraskuussa 2014 pidetyssä neljännessä maahanmuuttoa ja kehitystä koskevassa Euro–Afrikka-ministerikonferenssissa hyväksytyn Rooman julistuksen ja ohjelman vuosiksi 2015–2017, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon marraskuussa 2014 pidetyssä neljännessä maahanmuuttoa ja kehitystä koskevassa Euro–Afrikka-ministerikonferenssissa hyväksytyn Rooman julistuksen ja ohjelman vuosiksi 2015–2017,

| — | ottaa huomioon 28. marraskuuta 2014 käynnistetyn EU:n ja Afrikan sarven muuttoreittiä koskevan aloitteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. marraskuuta 2014 käynnistetyn EU:n ja Afrikan sarven muuttoreittiä koskevan aloitteen,

| — | ottaa huomioon neuvoston 20. huhtikuuta 2015 hyväksymän Sahelin alueellisen toimintasuunnitelman 2015–2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 20. huhtikuuta 2015 hyväksymän Sahelin alueellisen toimintasuunnitelman 2015–2020,

| — | ottaa huomioon 11. ja 12. marraskuuta 2015 pidetyn EU:n ja Afrikan muuttoliikettä käsittelevän huippukokouksen ja yhteisen julkilausuman ja toimintasuunnitelman hyväksymisen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. ja 12. marraskuuta 2015 pidetyn EU:n ja Afrikan muuttoliikettä käsittelevän huippukokouksen ja yhteisen julkilausuman ja toimintasuunnitelman hyväksymisen,

| — | ottaa huomioon kansainvälisestä maahanmuutosta ja kehityksestä 3. lokakuuta 2013 käydyn YK:n korkean tason vuoropuhelun sekä EU:n, sen jäsenvaltioiden ja AKT-valtioiden yhteisen lausuman samasta aiheesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisestä maahanmuutosta ja kehityksestä 3. lokakuuta 2013 käydyn YK:n korkean tason vuoropuhelun sekä EU:n, sen jäsenvaltioiden ja AKT-valtioiden yhteisen lausuman samasta aiheesta,

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2240 Välimerellä tapahtuvan muuttajien salakuljetuksen ja ihmiskaupan äskettäisen leviämisen ja siitä johtuvan ihmishenkien vaarantumisen torjunnasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2240 Välimerellä tapahtuvan muuttajien salakuljetuksen ja ihmiskaupan äskettäisen leviämisen ja siitä johtuvan ihmishenkien vaarantumisen torjunnasta,

| — | ottaa huomioon muuttajien ihmisoikeuksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan vuosittaiset raportit ja erityisesti huhtikuussa 2013 julkaistun raportin EU:n ulkorajojen hallinnasta ja sen vaikutuksista muuttajien ihmisoikeuksiin ja huhtikuussa 2014 julkaistun raportin muuttajien hyväksikäytöstä työelämässä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon muuttajien ihmisoikeuksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan vuosittaiset raportit ja erityisesti huhtikuussa 2013 julkaistun raportin EU:n ulkorajojen hallinnasta ja sen vaikutuksista muuttajien ihmisoikeuksiin ja huhtikuussa 2014 julkaistun raportin muuttajien hyväksikäytöstä työelämässä,

| — | ottaa huomioon UNHCR:n keskistä Välimerta koskevan aloitteen sekä UNHCR:n ehdotukset Eurooppaan nyt ja tulevaisuudessa saapuvia turvapaikanhakijoita, pakolaisia ja maahanmuuttajia koskeviksi toimiksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon UNHCR:n keskistä Välimerta koskevan aloitteen sekä UNHCR:n ehdotukset Eurooppaan nyt ja tulevaisuudessa saapuvia turvapaikanhakijoita, pakolaisia ja maahanmuuttajia koskeviksi toimiksi,

| — | ottaa huomioon 26. lokakuuta 2015 annetut neuvoston päätelmät sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevasta toimintasuunnitelmasta 2016–2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. lokakuuta 2015 annetut neuvoston päätelmät sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevasta toimintasuunnitelmasta 2016–2020,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1951 tehdyn Geneven yleissopimuksen ja sen lisäpöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1951 tehdyn Geneven yleissopimuksen ja sen lisäpöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 10. joulukuuta 1948 antaman ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 10. joulukuuta 1948 antaman ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat muuttajien, pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden tilanteesta, erityisesti 17. joulukuuta 2014, 29. huhtikuuta 2015 ja 10. syyskuuta 2015 annetut, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat muuttajien, pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden tilanteesta, erityisesti 17. joulukuuta 2014, 29. huhtikuuta 2015 ja 10. syyskuuta 2015 annetut,

| — | ottaa huomioon komission 29. syyskuuta 2015 Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle ja neuvostolle antaman tiedonannon ”Pakolaiskriisin hallinta: Euroopan muuttoliikeagendaan perustuvat välittömät operatiiviset, taloudelliset ja lainsäädäntötoimenpiteet”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 29. syyskuuta 2015 Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle ja neuvostolle antaman tiedonannon ”Pakolaiskriisin hallinta: Euroopan muuttoliikeagendaan perustuvat välittömät operatiiviset, taloudelliset ja lainsäädäntötoimenpiteet”,

| — | ottaa huomioon komission 14. lokakuuta 2015 Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle ja neuvostolle antaman tiedonannon ”Pakolaiskriisin hallinta: Tilannekatsaus Euroopan muuttoliikeagendaan sisältyvien ensisijaisten toimien toteutukseen”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 14. lokakuuta 2015 Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle ja neuvostolle antaman tiedonannon ”Pakolaiskriisin hallinta: Tilannekatsaus Euroopan muuttoliikeagendaan sisältyvien ensisijaisten toimien toteutukseen”,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 21. joulukuuta 1965 hyväksymän kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 21. joulukuuta 1965 hyväksymän kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 16. joulukuuta 1966 hyväksymän kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 16. joulukuuta 1966 hyväksymän kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 20. marraskuuta 1989 hyväksymän lapsen oikeuksien yleissopimuksen ja sen valinnaiset pöytäkirjat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 20. marraskuuta 1989 hyväksymän lapsen oikeuksien yleissopimuksen ja sen valinnaiset pöytäkirjat,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 16. joulukuuta 1966 hyväksymän taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 16. joulukuuta 1966 hyväksymän taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 10. joulukuuta 2008 hyväksymän taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen valinnaisen pöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 10. joulukuuta 2008 hyväksymän taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen valinnaisen pöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 18. joulukuuta 1979 hyväksymän kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 18. joulukuuta 1979 hyväksymän kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon 7. joulukuuta 2000 annetun Euroopan unionin perusoikeuskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. joulukuuta 2000 annetun Euroopan unionin perusoikeuskirjan,

| — | ottaa huomioon 22. syyskuuta 2015 tehdyn neuvoston päätöksen (EU) 2015/1601 ja 14. syyskuuta 2015 tehdyn neuvoston päätöksen (EU) 2015/1523, joissa molemmissa säädetään väliaikaisista kansainvälisen suojelun toimenpiteistä Italian ja Kreikan eduksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. syyskuuta 2015 tehdyn neuvoston päätöksen (EU) 2015/1601 ja 14. syyskuuta 2015 tehdyn neuvoston päätöksen (EU) 2015/1523, joissa molemmissa säädetään väliaikaisista kansainvälisen suojelun toimenpiteistä Italian ja Kreikan eduksi,

| A. | ottaa huomioon, että poliittinen, sosiaalinen ja taloudellinen epävakaus, talouden taantuma, huono hallinto, turvattomuus, ihmisoikeusloukkaukset, poliittinen sorto, humanitaariset kriisit ja luonnonkatastrofit sekä elinolosuhteiden kasvavat erot ovat muuttoliikkeen merkittäviä taustatekijöitä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että poliittinen, sosiaalinen ja taloudellinen epävakaus, talouden taantuma, huono hallinto, turvattomuus, ihmisoikeusloukkaukset, poliittinen sorto, humanitaariset kriisit ja luonnonkatastrofit sekä elinolosuhteiden kasvavat erot ovat muuttoliikkeen merkittäviä taustatekijöitä;

| B. | ottaa huomioon, että arvioiden mukaan 232 miljoonasta kansainvälisestä muuttajasta noin kolme neljäsosaa on muiden kuin OECD-maiden kansalaisia ja noin kolmasosa asuu matalan tulotason tai keskitulotason maissa; ottaa huomioon, että kehitysmaissa on pitkällisessä tilanteessa yli kymmenen miljoonaa pakolaista; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että arvioiden mukaan 232 miljoonasta kansainvälisestä muuttajasta noin kolme neljäsosaa on muiden kuin OECD-maiden kansalaisia ja noin kolmasosa asuu matalan tulotason tai keskitulotason maissa; ottaa huomioon, että kehitysmaissa on pitkällisessä tilanteessa yli kymmenen miljoonaa pakolaista;

| C. | ottaa huomioon, että alueellinen epävakaus, ihmisoikeusrikkomukset ja jatkuvat konfliktit ovat aiheuttamassa ennen kokemattoman humanitaarisen kriisin, joka johti 60 miljoonan ihmisen siirtymiseen vuonna 2014; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että alueellinen epävakaus, ihmisoikeusrikkomukset ja jatkuvat konfliktit ovat aiheuttamassa ennen kokemattoman humanitaarisen kriisin, joka johti 60 miljoonan ihmisen siirtymiseen vuonna 2014;

| D. | ottaa huomioon, että hyvin hallitusta muuttoliikkeestä voi olla hyötyä sekä EU:lle että AKT-maille ja että se auttaa täyttämään nykyiset ja tulevat työvoimatarpeet ja edistää kehitystä kaikissa näissä valtioissa; ottaa huomioon, että monet hallitukset hellivät vielä kuvitelmaa siitä, että muuttoliikkeen voi pysäyttää huonolla kohtelulla, vaivalloisilla menettelyillä, aidoilla ja jopa suoranaisilla ihmisoikeusrikkomuksilla; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että hyvin hallitusta muuttoliikkeestä voi olla hyötyä sekä EU:lle että AKT-maille ja että se auttaa täyttämään nykyiset ja tulevat työvoimatarpeet ja edistää kehitystä kaikissa näissä valtioissa; ottaa huomioon, että monet hallitukset hellivät vielä kuvitelmaa siitä, että muuttoliikkeen voi pysäyttää huonolla kohtelulla, vaivalloisilla menettelyillä, aidoilla ja jopa suoranaisilla ihmisoikeusrikkomuksilla;

| E. | katsoo, että toukokuussa 2016 järjestettävässä maailman humanitaarisessa huippukokouksessa pitäisi käsitellä kriisejä kattavasti; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että toukokuussa 2016 järjestettävässä maailman humanitaarisessa huippukokouksessa pitäisi käsitellä kriisejä kattavasti;

| F. | ottaa huomioon, että AKT–EU-neuvosto sopi toukokuussa 2011, että ammattitaitoisia ihmisiä, laillista siirtolaisuutta, palauttamista, muuttajien salakuljettamista ja ihmiskauppaa ja muuttajien oikeuksia ja velvollisuuksia koskevaa vuoropuhelua pitäisi jatkaa; ottaa huomioon, että AKT-maat ja EU:n jäsenvaltiot ovat tehneet sitoumuksia kunnioittaa muuttajien ihmisoikeuksia jatkuvasti huolimatta näiden maahanmuuttoasemasta; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että AKT–EU-neuvosto sopi toukokuussa 2011, että ammattitaitoisia ihmisiä, laillista siirtolaisuutta, palauttamista, muuttajien salakuljettamista ja ihmiskauppaa ja muuttajien oikeuksia ja velvollisuuksia koskevaa vuoropuhelua pitäisi jatkaa; ottaa huomioon, että AKT-maat ja EU:n jäsenvaltiot ovat tehneet sitoumuksia kunnioittaa muuttajien ihmisoikeuksia jatkuvasti huolimatta näiden maahanmuuttoasemasta;

| G. | ottaa huomioon, että kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön mukaan vuosina 2000–2015 vähintään 22 000 ihmistä on kuollut ylittäessään Välimerta Pohjois-Afrikan ja Euroopan välillä; ottaa huomioon, että UNHCR:n tietojen mukaan 2 800 naista, miestä ja lasta on ilmoitettu kuolleeksi tai kadonneeksi vuonna 2015, kun he ovat yrittäneet päästä turvaan Eurooppaan; ottaa huomioon, että ilmastonmuutos pakottaa miljoonat ihmiset muuttamaan ja että EU:n ja AKT-maiden on oltava valmiina käsittelemänä seurauksia; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön mukaan vuosina 2000–2015 vähintään 22 000 ihmistä on kuollut ylittäessään Välimerta Pohjois-Afrikan ja Euroopan välillä; ottaa huomioon, että UNHCR:n tietojen mukaan 2 800 naista, miestä ja lasta on ilmoitettu kuolleeksi tai kadonneeksi vuonna 2015, kun he ovat yrittäneet päästä turvaan Eurooppaan; ottaa huomioon, että ilmastonmuutos pakottaa miljoonat ihmiset muuttamaan ja että EU:n ja AKT-maiden on oltava valmiina käsittelemänä seurauksia;

| H. | ottaa huomioon, että arvioiden mukaan Afrikka menettää yli 70 000 ammattihenkilöä vuodessa maastamuutolle, mikä johtaa henkilövalmiuksien puutteeseen maanosassa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että arvioiden mukaan Afrikka menettää yli 70 000 ammattihenkilöä vuodessa maastamuutolle, mikä johtaa henkilövalmiuksien puutteeseen maanosassa;

| I. | ottaa huomioon, että etelä–etelä-muuttoliike on edelleen paljon laajempaa kuin etelä–pohjoinen-muuttoliike, sillä sen osuus koko muuttoliikkeestä on noin kaksi kolmasosaa; ottaa huomioon, että UNHCR:n mukaan maailmassa on 60 miljoonaa siirtymään joutunutta henkilöä ja pakolaista, joista 80 prosenttia kymmenestä maasta, joissa on epävakautta ja sotia; ottaa huomioon, että UNHCR on arvioinut, että Afrikassa vuonna 2015 siirtymään joutuneiden henkilöiden määrä on 15 miljoonaa; ottaa huomioon, että 85 prosenttia kehitysmaiden pakolaisista etsii turvapaikkaa omalta alueeltaan, ja katsoo, että näistä valtavista luvuista huolimatta oikeutta etsiä ja saada turvapaikka kunnioitetaan Afrikassa laajasti; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että etelä–etelä-muuttoliike on edelleen paljon laajempaa kuin etelä–pohjoinen-muuttoliike, sillä sen osuus koko muuttoliikkeestä on noin kaksi kolmasosaa; ottaa huomioon, että UNHCR:n mukaan maailmassa on 60 miljoonaa siirtymään joutunutta henkilöä ja pakolaista, joista 80 prosenttia kymmenestä maasta, joissa on epävakautta ja sotia; ottaa huomioon, että UNHCR on arvioinut, että Afrikassa vuonna 2015 siirtymään joutuneiden henkilöiden määrä on 15 miljoonaa; ottaa huomioon, että 85 prosenttia kehitysmaiden pakolaisista etsii turvapaikkaa omalta alueeltaan, ja katsoo, että näistä valtavista luvuista huolimatta oikeutta etsiä ja saada turvapaikka kunnioitetaan Afrikassa laajasti;

| J. | ottaa huomioon, että syrjintä ja väkivalta, joiden kohteena ovat erityisesti maahanmuuttajat, pakolaiset ja turvapaikanhakijat, ja lisääntyvä muukalaisviha, maahanmuuttajien vastainen mieliala, vihanlietsonta ja viharikokset, ovat edelleen vakava huolenaihe EU:ssa ja AKT-maissa; ottaa huomioon, että olosuhteet monilla Lähi-idän ja Afrikan pakolaisleireillä huononevat eikä pakolaisten turvallisuutta usein voida taata; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että syrjintä ja väkivalta, joiden kohteena ovat erityisesti maahanmuuttajat, pakolaiset ja turvapaikanhakijat, ja lisääntyvä muukalaisviha, maahanmuuttajien vastainen mieliala, vihanlietsonta ja viharikokset, ovat edelleen vakava huolenaihe EU:ssa ja AKT-maissa; ottaa huomioon, että olosuhteet monilla Lähi-idän ja Afrikan pakolaisleireillä huononevat eikä pakolaisten turvallisuutta usein voida taata;

| K. | ottaa huomioon pakolaisnaisten ja -tyttöjen erityisen haavoittuvan aseman, sillä he ovat ihmiskaupan, pakkoavioliittojen, seksuaalisen hyväksikäytön ja sukupuoliperusteisen väkivallan uhreja; ottaa huomioon, että EU on sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevassa toimintasuunnitelmassaan 2016–2020 sitoutunut täysin sukupuolten tasa-arvoon ja naisten mahdollisuuksien lisäämiseen ulkoisissa suhteissaan; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon pakolaisnaisten ja -tyttöjen erityisen haavoittuvan aseman, sillä he ovat ihmiskaupan, pakkoavioliittojen, seksuaalisen hyväksikäytön ja sukupuoliperusteisen väkivallan uhreja; ottaa huomioon, että EU on sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevassa toimintasuunnitelmassaan 2016–2020 sitoutunut täysin sukupuolten tasa-arvoon ja naisten mahdollisuuksien lisäämiseen ulkoisissa suhteissaan;

| 1. | on syvästi pahoillaan ja surullinen toistuvista traagisista ihmishenkien menetyksistä ihmisten pyrkiessä EU:hun turvapaikan toivossa; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tekemään kaikkensa uusien merillä tai maissa tapahtuvien ihmishenkien menetyksien estämiseksi; kehottaa EU:n rajaturvallisuusvirastoa ja jäsenvaltioita varmistamaan, että apu merihätään joutuneille maahanmuuttajille on yksi tärkeimmistä painopisteistä Eurosur-asetuksen täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

1.

on syvästi pahoillaan ja surullinen toistuvista traagisista ihmishenkien menetyksistä ihmisten pyrkiessä EU:hun turvapaikan toivossa; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tekemään kaikkensa uusien merillä tai maissa tapahtuvien ihmishenkien menetyksien estämiseksi; kehottaa EU:n rajaturvallisuusvirastoa ja jäsenvaltioita varmistamaan, että apu merihätään joutuneille maahanmuuttajille on yksi tärkeimmistä painopisteistä Eurosur-asetuksen täytäntöönpanossa;

| 2. | korostaa, että muuttoliikkeeseen tarvitaan yhteistä EU–AKT-lähestymistapaa; muistuttaa, että Cotonoussa kesäkuussa 2000 allekirjoitetun AKT–EU-kumppanuussopimuksen 13 artiklan mukaan muuttoliikekysymyksestä on käytävä perusteellista keskustelua; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että muuttoliikkeeseen tarvitaan yhteistä EU–AKT-lähestymistapaa; muistuttaa, että Cotonoussa kesäkuussa 2000 allekirjoitetun AKT–EU-kumppanuussopimuksen 13 artiklan mukaan muuttoliikekysymyksestä on käytävä perusteellista keskustelua;

| 3. | panee merkille 11. ja 12. marraskuuta 2015 muuttoliikkeestä pidetyn Vallettan huippukokouksen; katsoo, että huippukokouksen pitäisi toimia aloituspisteenä kauaskantoiselle EU–Afrikka-strategialle, jolla vastataan Afrikan ja EU:n välisten muuttoliikevirtojen inhimillisiin, sosiaalisiin ja poliittisiin haasteisiin ja keskitytään perussyihin; |
| --- | --- |

3.

panee merkille 11. ja 12. marraskuuta 2015 muuttoliikkeestä pidetyn Vallettan huippukokouksen; katsoo, että huippukokouksen pitäisi toimia aloituspisteenä kauaskantoiselle EU–Afrikka-strategialle, jolla vastataan Afrikan ja EU:n välisten muuttoliikevirtojen inhimillisiin, sosiaalisiin ja poliittisiin haasteisiin ja keskitytään perussyihin;

| 4. | kehottaa kaikkia konflikteissa osallisina olevia valtion ja valtiosta riippumattomia toimijoita lopettamaan kaikki hyökkäykset siviilejä vastaan, noudattamaan kansainvälistä humanitaarista lainsäädäntöä ja varmistamaan, että siviilejä suojellaan, että heillä on rajoittamaton pääsy lääkärinhoitoon ja humanitaariseen tukeen ja että he voivat lähteä väkivallan vaivaamilta alueilta turvallisesti ja arvokkaasti; |
| --- | --- |

4.

kehottaa kaikkia konflikteissa osallisina olevia valtion ja valtiosta riippumattomia toimijoita lopettamaan kaikki hyökkäykset siviilejä vastaan, noudattamaan kansainvälistä humanitaarista lainsäädäntöä ja varmistamaan, että siviilejä suojellaan, että heillä on rajoittamaton pääsy lääkärinhoitoon ja humanitaariseen tukeen ja että he voivat lähteä väkivallan vaivaamilta alueilta turvallisesti ja arvokkaasti;

| 5. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä osoittamaan olevansa nykyisissä kriiseissä tilanteen tasalla ja rahoittamaan UNHCR:n ja muiden elinten humanitaarisia toimenpiteitä määritettyjen tarpeiden mukaisesti; |
| --- | --- |

5.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä osoittamaan olevansa nykyisissä kriiseissä tilanteen tasalla ja rahoittamaan UNHCR:n ja muiden elinten humanitaarisia toimenpiteitä määritettyjen tarpeiden mukaisesti;

| 6. | katsoo, että todellinen vastaus EU:n ja Afrikan siirtolaiskriiseihin tulee niiden perussyiden, eli pääasiassa köyhyyden, epävakauden, epätasa-arvon, järjestäytyneen rikollisuuden, aseellisten konfliktien, ihmiskaupan, vainon, ihmisoikeusrikkomusten, ilmastonmuutoksen ja luonnonkatastrofien, pitkäaikaiseen lähestymistapaan perustuvasta käsittelystä; |
| --- | --- |

6.

katsoo, että todellinen vastaus EU:n ja Afrikan siirtolaiskriiseihin tulee niiden perussyiden, eli pääasiassa köyhyyden, epävakauden, epätasa-arvon, järjestäytyneen rikollisuuden, aseellisten konfliktien, ihmiskaupan, vainon, ihmisoikeusrikkomusten, ilmastonmuutoksen ja luonnonkatastrofien, pitkäaikaiseen lähestymistapaan perustuvasta käsittelystä;

| 7. | kehottaa unionia jatkamaan ponnistelujaan kehityksen ja demokratisoinnin jatkamiseksi alkuperämaissa; kehottaa unionia ja AKT-maita edistämään kestävien poliittisten ratkaisujen löytämistä konfliktimaihin ja lujittamaan poliittista vuoropuhelua, joka kattaa kaikki ihmisoikeuksien osa-alueet, jotta voidaan tukea osallistavia ja demokraattisia instituutioita, parantaa paikallisyhteisöjen kestokykyä ja edistää yhteiskunnallista ja demokraattista kehitystä lähtömaissa ja niiden kansojen keskuudessa; |
| --- | --- |

7.

kehottaa unionia jatkamaan ponnistelujaan kehityksen ja demokratisoinnin jatkamiseksi alkuperämaissa; kehottaa unionia ja AKT-maita edistämään kestävien poliittisten ratkaisujen löytämistä konfliktimaihin ja lujittamaan poliittista vuoropuhelua, joka kattaa kaikki ihmisoikeuksien osa-alueet, jotta voidaan tukea osallistavia ja demokraattisia instituutioita, parantaa paikallisyhteisöjen kestokykyä ja edistää yhteiskunnallista ja demokraattista kehitystä lähtömaissa ja niiden kansojen keskuudessa;

| 8. | kehottaa EU:ta ja AKT-maita ryhtymään konkreettisiin toimenpiteisiin talouskehityksen ja työllisyyden vauhdittamiseksi, jotta olemassa olevaa laajalle levinnyttä köyhyyttä ja tuloepätasa-arvoa voidaan vähentää; pitää valitettavana, että monet EU:n jäsenvaltiot eivät ole saavuttaneet tavoitetta osoittaa 0,7 prosenttia bruttokansantuotteestaan kehitysapuun ja että jotkin maat leikkaavat kehitysapuvarojaan; |
| --- | --- |

8.

kehottaa EU:ta ja AKT-maita ryhtymään konkreettisiin toimenpiteisiin talouskehityksen ja työllisyyden vauhdittamiseksi, jotta olemassa olevaa laajalle levinnyttä köyhyyttä ja tuloepätasa-arvoa voidaan vähentää; pitää valitettavana, että monet EU:n jäsenvaltiot eivät ole saavuttaneet tavoitetta osoittaa 0,7 prosenttia bruttokansantuotteestaan kehitysapuun ja että jotkin maat leikkaavat kehitysapuvarojaan;

| 9. | panee merkille, että EU on perustanut vakautta edistävän ja laittoman siirtolaisuuden perussyitä ja siirtymään joutuneita henkilöitä Afrikassa käsittelevän hätäapurahaston, jäljempänä ”erityisrahasto”, sekä 1,8 miljardin euron osoittamisen siihen EU:n varoista ja 81 miljoonan euron Euroopan mailta; korostaa, että tähän rahastoon kuuluvat resurssit pitäisi omistaa asiaankuuluvien apuhankkeiden tukemiseen, erityisesti niiden, joissa keskitytään tukemaan ja edistämään heikoimmassa asemassa olevia ihmisiä, kuten naisia ja lapsia, ja että kehitysyhteistyössä on kunnioitettava avun tehokkuutta koskevia periaatteita, muun muassa omistajuutta ja mukauttamista edunsaajien eikä avunantajien määrittämiin painopisteisiin; korostaa, että erityisrahastoa ei pitäisi käyttää rajavalvontaa ja palauttamista koskevaan yhteistyöhön; panee merkille, että jotkin EU:n jäsenvaltiot päättivät maksaa huomattavan osuuden tähän rahastoon, kun taas joidenkin osuus oli hyvin rajallinen; kehottaa komissiota varmistamaan täysimääräisesti luottamusrahaston poliittisen vastuullisuuden ja rahoituksen avoimuuden; |
| --- | --- |

9.

panee merkille, että EU on perustanut vakautta edistävän ja laittoman siirtolaisuuden perussyitä ja siirtymään joutuneita henkilöitä Afrikassa käsittelevän hätäapurahaston, jäljempänä ”erityisrahasto”, sekä 1,8 miljardin euron osoittamisen siihen EU:n varoista ja 81 miljoonan euron Euroopan mailta; korostaa, että tähän rahastoon kuuluvat resurssit pitäisi omistaa asiaankuuluvien apuhankkeiden tukemiseen, erityisesti niiden, joissa keskitytään tukemaan ja edistämään heikoimmassa asemassa olevia ihmisiä, kuten naisia ja lapsia, ja että kehitysyhteistyössä on kunnioitettava avun tehokkuutta koskevia periaatteita, muun muassa omistajuutta ja mukauttamista edunsaajien eikä avunantajien määrittämiin painopisteisiin; korostaa, että erityisrahastoa ei pitäisi käyttää rajavalvontaa ja palauttamista koskevaan yhteistyöhön; panee merkille, että jotkin EU:n jäsenvaltiot päättivät maksaa huomattavan osuuden tähän rahastoon, kun taas joidenkin osuus oli hyvin rajallinen; kehottaa komissiota varmistamaan täysimääräisesti luottamusrahaston poliittisen vastuullisuuden ja rahoituksen avoimuuden;

| 10. | palauttaa mieliin, että oikeus lähteä mistä tahansa maasta, myös omasta maasta, vahvistetaan YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 13 artiklassa; korostaa, että vaikka kyseessä on vapausoikeus ja perusoikeus, jonka olisi hyödytettävä kaikkia, ainoastaan pohjoisen pallonpuoliskon kansalaiset ja eteläisen pallonpuoliskon vauraimmat kansalaiset voivat aidosti käyttää tätä oikeutta; |
| --- | --- |

10.

palauttaa mieliin, että oikeus lähteä mistä tahansa maasta, myös omasta maasta, vahvistetaan YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 13 artiklassa; korostaa, että vaikka kyseessä on vapausoikeus ja perusoikeus, jonka olisi hyödytettävä kaikkia, ainoastaan pohjoisen pallonpuoliskon kansalaiset ja eteläisen pallonpuoliskon vauraimmat kansalaiset voivat aidosti käyttää tätä oikeutta;

| 11. | kehottaa vahvistamaan pysyvän uudelleensijoitusmekanismin ja kehottaa jäsenvaltioita antamaan kiireellisesti saataville monia uudelleensijoituspaikkoja, jotka vastaavat nykyisen humanitaarisen kriisin laajuutta; kehottaa lisäämään huomattavasti EU:n rahoitusta turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten vastaanottojärjestelyille; korostaa, että etusija pitäisi antaa siirtolaisten integroinnille, erityisesti koulutuksen, työllisyyden, asumisen, terveydenhuollon ja sosiaaliturvan alalla, jotta kaikille kansalaisille voidaan taata yhdenvertaiset oikeudet; |
| --- | --- |

11.

kehottaa vahvistamaan pysyvän uudelleensijoitusmekanismin ja kehottaa jäsenvaltioita antamaan kiireellisesti saataville monia uudelleensijoituspaikkoja, jotka vastaavat nykyisen humanitaarisen kriisin laajuutta; kehottaa lisäämään huomattavasti EU:n rahoitusta turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten vastaanottojärjestelyille; korostaa, että etusija pitäisi antaa siirtolaisten integroinnille, erityisesti koulutuksen, työllisyyden, asumisen, terveydenhuollon ja sosiaaliturvan alalla, jotta kaikille kansalaisille voidaan taata yhdenvertaiset oikeudet;

| 12. | korostaa kansainvälisten velvoitteiden kunnioittamisen merkitystä pakolaisten vastaanotossa ja heidän oikeuksiensa suojelussa; suhtautuu tämän osalta myönteisesti Euroopan komission osoittamaan päättäväisyyteen monien rikkomustapausten käsittelyn aloittamisessa; |
| --- | --- |

12.

korostaa kansainvälisten velvoitteiden kunnioittamisen merkitystä pakolaisten vastaanotossa ja heidän oikeuksiensa suojelussa; suhtautuu tämän osalta myönteisesti Euroopan komission osoittamaan päättäväisyyteen monien rikkomustapausten käsittelyn aloittamisessa;

| 13. | vaatii, että kaikki yhteiseen eurooppalaiseen turvapaikkajärjestelmään osallistuvat jäsenvaltiot saattavat järjestelmän nopeasti ja kokonaisuudessaan osaksi toimintaansa ja panevat sen täytäntöön ja takaavat siten vähintään nykyisen lainsäädännön mukaisesti yhteiset eurooppalaiset vaatimukset, mukaan lukien vaatimukset, jotka koskevat turvapaikanhakijoiden vastaanottamisen olosuhteita ja perusoikeuksien kunnioittamista; |
| --- | --- |

13.

vaatii, että kaikki yhteiseen eurooppalaiseen turvapaikkajärjestelmään osallistuvat jäsenvaltiot saattavat järjestelmän nopeasti ja kokonaisuudessaan osaksi toimintaansa ja panevat sen täytäntöön ja takaavat siten vähintään nykyisen lainsäädännön mukaisesti yhteiset eurooppalaiset vaatimukset, mukaan lukien vaatimukset, jotka koskevat turvapaikanhakijoiden vastaanottamisen olosuhteita ja perusoikeuksien kunnioittamista;

| 14. | tuomitsee kaikki EU:n jäsenvaltioissa tapahtuneet ihmisoikeusrikkomukset, jotka vaikuttavat siirtolaisten ja pakolaisten elämään ja ihmisarvoon; muistuttaa, että kaikkien ihmisten oikeuksia on kunnioitettava kansainvälisen lainsäädännön ja EU:n lainsäädännön mukaisesti; kehottaa EU:n jäsenvaltioita kunnioittamaan palauttamiskiellon periaatetta ja lopettamaan välittömästi kaikki epäasianmukaiset ja pitkittyneet pidättämiskäytännöt; vaatii parantamaan pakolaisleirien elinoloja ja valmiuksia; katsoo ehdottomasti, että ihmisoikeuksia on kunnioitettava aina ja että erityistä huomiota on kiinnitettävä heikoimmassa asemassa oleviin ihmisiin, kuten huoltajaa vailla oleviin alaikäisiin, iäkkäisiin ja eristyneisiin naisiin; torjuu kaikki yritykset yhdistää kehitysapu palauttamispolitiikkaa tai rajavalvontaa koskevaan yhteistyöhön; |
| --- | --- |

14.

tuomitsee kaikki EU:n jäsenvaltioissa tapahtuneet ihmisoikeusrikkomukset, jotka vaikuttavat siirtolaisten ja pakolaisten elämään ja ihmisarvoon; muistuttaa, että kaikkien ihmisten oikeuksia on kunnioitettava kansainvälisen lainsäädännön ja EU:n lainsäädännön mukaisesti; kehottaa EU:n jäsenvaltioita kunnioittamaan palauttamiskiellon periaatetta ja lopettamaan välittömästi kaikki epäasianmukaiset ja pitkittyneet pidättämiskäytännöt; vaatii parantamaan pakolaisleirien elinoloja ja valmiuksia; katsoo ehdottomasti, että ihmisoikeuksia on kunnioitettava aina ja että erityistä huomiota on kiinnitettävä heikoimmassa asemassa oleviin ihmisiin, kuten huoltajaa vailla oleviin alaikäisiin, iäkkäisiin ja eristyneisiin naisiin; torjuu kaikki yritykset yhdistää kehitysapu palauttamispolitiikkaa tai rajavalvontaa koskevaan yhteistyöhön;

| 15. | katsoo, että ihmisoikeusloukkaukset ja siirtolais- ja pakolaisnaisten ja -tyttöjen kohtaamat ongelmat muuttamisprosessissa ja tämän prosessin vaikutus naisten mahdollisuuksien lisäämiseen ja ihmisoikeuksiin on erittäin tärkeää; korostaa, että siirtolais- ja pakolaiskriisiä koskevaan politiikkaan olisi sisällytettävä selkeä sukupuolinäkökulma ja että kaikki palvelut, muun muassa seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelut, olisi annettava saataville; kehottaa erityisesti poistamaan muuttoliikkeeseen liittyvän sukupuolisyrjinnän ja sukupuoleen perustuvan väkivallan; |
| --- | --- |

15.

katsoo, että ihmisoikeusloukkaukset ja siirtolais- ja pakolaisnaisten ja -tyttöjen kohtaamat ongelmat muuttamisprosessissa ja tämän prosessin vaikutus naisten mahdollisuuksien lisäämiseen ja ihmisoikeuksiin on erittäin tärkeää; korostaa, että siirtolais- ja pakolaiskriisiä koskevaan politiikkaan olisi sisällytettävä selkeä sukupuolinäkökulma ja että kaikki palvelut, muun muassa seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelut, olisi annettava saataville; kehottaa erityisesti poistamaan muuttoliikkeeseen liittyvän sukupuolisyrjinnän ja sukupuoleen perustuvan väkivallan;

| 16. | korostaa, että on tehostettava lastensuojelujärjestelmiä, joilla suojellaan lapsia väärinkäytöksiltä ja hyväksikäytöltä kaikkina aikoina tarjoamalla myös olennaisia palveluja kuten terveydenhoitoa, psykologista tukea, laadukasta koulutusta ja toteuttamalla erityistoimenpiteitä, jotta he kotoutuvat asteittain jäsenvaltioihin; kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota erossa olevien perheiden ja kotimaahan jääneiden perheenjäsenten tarpeisiin ja auttamaan perheiden yhdistämisessä; |
| --- | --- |

16.

korostaa, että on tehostettava lastensuojelujärjestelmiä, joilla suojellaan lapsia väärinkäytöksiltä ja hyväksikäytöltä kaikkina aikoina tarjoamalla myös olennaisia palveluja kuten terveydenhoitoa, psykologista tukea, laadukasta koulutusta ja toteuttamalla erityistoimenpiteitä, jotta he kotoutuvat asteittain jäsenvaltioihin; kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota erossa olevien perheiden ja kotimaahan jääneiden perheenjäsenten tarpeisiin ja auttamaan perheiden yhdistämisessä;

| 17. | katsoo, että naisten, lasten ja heikossa asemassa olevien ryhmien (kuten erityistarpeisten iäkkäiden ihmisten, vammaisten henkilöiden, LGTBI-henkilöiden, vähemmistöjen ja muiden) muuttoprosessissa EU:ssa kohtaamat ongelmat ja niiden vaikutus mahdollisuuksien lisäämiseen ja ihmisoikeuksiin ovat erittäin tärkeitä; korostaa, että siirtolaispolitiikan kattava näkökulma, jossa otetaan huomioon kunkin heikossa asemassa olevan ryhmän erityispiirteet, on olennaisen tärkeä, ja kehottaa sisällyttämään kyseisen näkökulman kaikkeen siirtolaisia koskevaan politiikkaan; |
| --- | --- |

17.

katsoo, että naisten, lasten ja heikossa asemassa olevien ryhmien (kuten erityistarpeisten iäkkäiden ihmisten, vammaisten henkilöiden, LGTBI-henkilöiden, vähemmistöjen ja muiden) muuttoprosessissa EU:ssa kohtaamat ongelmat ja niiden vaikutus mahdollisuuksien lisäämiseen ja ihmisoikeuksiin ovat erittäin tärkeitä; korostaa, että siirtolaispolitiikan kattava näkökulma, jossa otetaan huomioon kunkin heikossa asemassa olevan ryhmän erityispiirteet, on olennaisen tärkeä, ja kehottaa sisällyttämään kyseisen näkökulman kaikkeen siirtolaisia koskevaan politiikkaan;

| 18. | pitää valitettavana taipumusta asettaa tärkeysjärjestyksessä ensimmäiseksi ”laittoman” siirtolaisuuden torjuminen ja olla kiinnittämättä riittävästi huomiota laillisiin reitteihin niille, jotka liikkuvat ja ryhtyvät siirtolaisiksi voidakseen hyötyä kiertomuuton vastavuoroisista eduista; kehottaa laatimaan paremmat puitteet lailliselle siirtolaisuudelle ja liikkumiselle – muun muassa väliaikaiset kiertomuuttojärjestelmät – ja antamaan entistä parempaa tietoa, suojelua ja lähtöä edeltävää koulutusta ja perustamaan enemmän turvallisia ja laillisia siirtolaisuuskanavia ja humanitaarisia kanavia myöntämällä enemmän viisumeita ja helpottamalla perheiden yhdistämistä ja laillisia siirtolaiskanavia työntekijöille; vaatii EU:ta mahdollistamaan turvapaikkahakemusten täytön alueensa ulkopuolella ja tukemaan siten turvallista ja laillista pääsyä EU:hun; |
| --- | --- |

18.

pitää valitettavana taipumusta asettaa tärkeysjärjestyksessä ensimmäiseksi ”laittoman” siirtolaisuuden torjuminen ja olla kiinnittämättä riittävästi huomiota laillisiin reitteihin niille, jotka liikkuvat ja ryhtyvät siirtolaisiksi voidakseen hyötyä kiertomuuton vastavuoroisista eduista; kehottaa laatimaan paremmat puitteet lailliselle siirtolaisuudelle ja liikkumiselle – muun muassa väliaikaiset kiertomuuttojärjestelmät – ja antamaan entistä parempaa tietoa, suojelua ja lähtöä edeltävää koulutusta ja perustamaan enemmän turvallisia ja laillisia siirtolaisuuskanavia ja humanitaarisia kanavia myöntämällä enemmän viisumeita ja helpottamalla perheiden yhdistämistä ja laillisia siirtolaiskanavia työntekijöille; vaatii EU:ta mahdollistamaan turvapaikkahakemusten täytön alueensa ulkopuolella ja tukemaan siten turvallista ja laillista pääsyä EU:hun;

| 19. | kehottaa laatimaan yhteisiä toimenpiteitä, joissa keskitytään parantamaan ihmisten salakuljettamisen ja ihmiskaupan torjuntaa; korostaa, että toimenpiteiden pitäisi sisältää institutionaalinen ja hallinnollinen valmiuksien vahvistaminen, sääntelykehyksen parantaminen ja yhteisiä operatiivisia toimenpiteitä, joita tuetaan riskianalyysillä ja tiedonvaihdolla; muistuttaa, että salakuljetus päättyy siihen, että muuttajat saapuvat määränpäähänsä, kun taas ihmiskaupassa on kyse uhrien jatkuvasta hyväksikäytöstä ja valvonnasta; |
| --- | --- |

19.

kehottaa laatimaan yhteisiä toimenpiteitä, joissa keskitytään parantamaan ihmisten salakuljettamisen ja ihmiskaupan torjuntaa; korostaa, että toimenpiteiden pitäisi sisältää institutionaalinen ja hallinnollinen valmiuksien vahvistaminen, sääntelykehyksen parantaminen ja yhteisiä operatiivisia toimenpiteitä, joita tuetaan riskianalyysillä ja tiedonvaihdolla; muistuttaa, että salakuljetus päättyy siihen, että muuttajat saapuvat määränpäähänsä, kun taas ihmiskaupassa on kyse uhrien jatkuvasta hyväksikäytöstä ja valvonnasta;

| 20. | korostaa, että sekä EU:n jäsenvaltioiden että AKT-maiden pitäisi säätää vahvoista rikosoikeudellisista seuraamuksista ihmiskauppaa ja salakuljetusta vastaan sekä ihmisille tai ryhmille, jotka käyttävät heikossa asemassa olevia muuttajia hyväksi EU:ssa; korostaa, että tarvitaan laajakantoisia tiedotuskampanjoita valistamaan eri riskeistä, joita voi koitua ihmisille, jotka antavat elämänsä salakuljettajien käsiin tai jotka ovat ihmiskaupan uhreja; tuomitsee lujasti rikollisverkostot, jotka järjestävät ihmiskauppaa ja salakuljetusta kiinnittämättä lainkaan huomiota ihmishenkiin, ja kehottaa toimimaan kiireellisesti kyseisten verkostojen torjumiseksi ja tukee siksi kesäkuussa 2015 annettuja AKT–EU-neuvoston suosituksia; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että sekä EU:n jäsenvaltioiden että AKT-maiden pitäisi säätää vahvoista rikosoikeudellisista seuraamuksista ihmiskauppaa ja salakuljetusta vastaan sekä ihmisille tai ryhmille, jotka käyttävät heikossa asemassa olevia muuttajia hyväksi EU:ssa; korostaa, että tarvitaan laajakantoisia tiedotuskampanjoita valistamaan eri riskeistä, joita voi koitua ihmisille, jotka antavat elämänsä salakuljettajien käsiin tai jotka ovat ihmiskaupan uhreja; tuomitsee lujasti rikollisverkostot, jotka järjestävät ihmiskauppaa ja salakuljetusta kiinnittämättä lainkaan huomiota ihmishenkiin, ja kehottaa toimimaan kiireellisesti kyseisten verkostojen torjumiseksi ja tukee siksi kesäkuussa 2015 annettuja AKT–EU-neuvoston suosituksia;

| 21. | kehottaa parantamaan rajatylittävää poliisiyhteistyötä ja tiedustelutietojen jakamista auttamaan järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa; |
| --- | --- |

21.

kehottaa parantamaan rajatylittävää poliisiyhteistyötä ja tiedustelutietojen jakamista auttamaan järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa;

| 22. | kehottaa jäsenvaltioita osallistumaan aiempaa enemmän nykyisiin uudelleensijoitusohjelmiin ja tukemaan pitkäaikaisten pakolaisten ja siirtymään joutuneiden ihmisten integroitumista isäntäyhteisöihin, erityisesti niissä jäsenvaltioissa, jotka eivät ole vielä osallistuneet mitenkään; kehottaa EU:ta lisäämään tukeaan; |
| --- | --- |

22.

kehottaa jäsenvaltioita osallistumaan aiempaa enemmän nykyisiin uudelleensijoitusohjelmiin ja tukemaan pitkäaikaisten pakolaisten ja siirtymään joutuneiden ihmisten integroitumista isäntäyhteisöihin, erityisesti niissä jäsenvaltioissa, jotka eivät ole vielä osallistuneet mitenkään; kehottaa EU:ta lisäämään tukeaan;

| 23. | kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön neuvoston päätökset selkeästi kansainvälisen suojelun tarpeessa olevan 160 000 ihmisen uudelleensijoittamisesta alueelleen; |
| --- | --- |

23.

kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön neuvoston päätökset selkeästi kansainvälisen suojelun tarpeessa olevan 160 000 ihmisen uudelleensijoittamisesta alueelleen;

| 24. | korostaa, että kaikki jäsenvaltioiden yritykset ”työntää takaisin” muuttajia, joille ei ole annettu mahdollisuutta esittää turvapaikkahakemuksia, on vastoin EU:n ja kansainvälistä lainsäädäntöä; huomauttaa, että yhteiskarkotukset, joissa ei oteta huomioon yksittäisten ihmisten olosuhteita, rikkovat kansainvälistä lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

24.

korostaa, että kaikki jäsenvaltioiden yritykset ”työntää takaisin” muuttajia, joille ei ole annettu mahdollisuutta esittää turvapaikkahakemuksia, on vastoin EU:n ja kansainvälistä lainsäädäntöä; huomauttaa, että yhteiskarkotukset, joissa ei oteta huomioon yksittäisten ihmisten olosuhteita, rikkovat kansainvälistä lainsäädäntöä;

| 25. | muistuttaa, että siirtolaisten palauttaminen olisi tehtävä turvallisesti, mielellään vapaaehtoisesti, ja vasta sen jälkeen, kun heidän hakemuksensa on tutkittu yksitellen täysin kyseessä olevaa siirtolaista koskevien perus- ja prosessioikeuksien mukaisesti; |
| --- | --- |

25.

muistuttaa, että siirtolaisten palauttaminen olisi tehtävä turvallisesti, mielellään vapaaehtoisesti, ja vasta sen jälkeen, kun heidän hakemuksensa on tutkittu yksitellen täysin kyseessä olevaa siirtolaista koskevien perus- ja prosessioikeuksien mukaisesti;

| 26. | muistuttaa, että aseviennillä ja vähäisillä toimenpiteillä kehitysmaista peräisin olevien laittomien pääomavirtojen torjumiseksi on kielteisiä vaikutuksia talous- ja yhteiskuntakehitykseen sekä rauhaan, turvallisuuteen ja ihmisoikeuksiin kehitysmaissa, mikä lisää epävakautta ja siirtolaisvirtoja; korostaa myös, että kehityspolitiikan johdonmukaisuus erityisesti määritettäessä EU:n kauppa-, kalastus- ja maatalouspolitiikkaa on olennaisen tärkeää kyseisten vaikutusten välttämiseksi; |
| --- | --- |

26.

muistuttaa, että aseviennillä ja vähäisillä toimenpiteillä kehitysmaista peräisin olevien laittomien pääomavirtojen torjumiseksi on kielteisiä vaikutuksia talous- ja yhteiskuntakehitykseen sekä rauhaan, turvallisuuteen ja ihmisoikeuksiin kehitysmaissa, mikä lisää epävakautta ja siirtolaisvirtoja; korostaa myös, että kehityspolitiikan johdonmukaisuus erityisesti määritettäessä EU:n kauppa-, kalastus- ja maatalouspolitiikkaa on olennaisen tärkeää kyseisten vaikutusten välttämiseksi;

| 27. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita ja AKT-maita tarkistamaan asekauppamääräyksensä kehityspolitiikan johdonmukaisuuden periaatteiden mukaisesti ja vahvistamaan toimenpiteitä harmaita markkinoita ja laitonta asekauppaa vastaan; |
| --- | --- |

27.

kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita ja AKT-maita tarkistamaan asekauppamääräyksensä kehityspolitiikan johdonmukaisuuden periaatteiden mukaisesti ja vahvistamaan toimenpiteitä harmaita markkinoita ja laitonta asekauppaa vastaan;

| 28. | kehottaa käsittelemään ilmastopakolaisia koskevaa kysymystä laajentamalla nykyisiä oikeudellisia välineitä tai periaatteita, jolloin ratkaisusta saataisiin johdonmukainen ja sitova; kehottaa tässä yhteydessä EU:ta tarjoamaan aiemmin lupaamiaan ilmastorahoituksen varoja, jotta voidaan saavuttaa yhteinen tavoite ilmastorahoituksen käyttöönotosta köyhyyden poistamiseen tarkoitetun perinteisen kehitysavun lisäksi; |
| --- | --- |

28.

kehottaa käsittelemään ilmastopakolaisia koskevaa kysymystä laajentamalla nykyisiä oikeudellisia välineitä tai periaatteita, jolloin ratkaisusta saataisiin johdonmukainen ja sitova; kehottaa tässä yhteydessä EU:ta tarjoamaan aiemmin lupaamiaan ilmastorahoituksen varoja, jotta voidaan saavuttaa yhteinen tavoite ilmastorahoituksen käyttöönotosta köyhyyden poistamiseen tarkoitetun perinteisen kehitysavun lisäksi;

| 29. | kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n neuvostolle, Euroopan komissiolle, komission varapuheenjohtajalle/unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, EU:n jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Afrikan unionin jäsenvaltioille ja toimielimille, YK:n pääsihteerille, YK:n yleiskokoukselle, yleisafrikkalaisen parlamentin puhemiehelle, Lähi-idän ja Euroopan naapuruuspolitiikkaan sisältyvien maiden hallituksille ja parlamenteille sekä Välimeren unionin pääsihteerille. |
| --- | --- |

29.

kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n neuvostolle, Euroopan komissiolle, komission varapuheenjohtajalle/unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, EU:n jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Afrikan unionin jäsenvaltioille ja toimielimille, YK:n pääsihteerille, YK:n yleiskokoukselle, yleisafrikkalaisen parlamentin puhemiehelle, Lähi-idän ja Euroopan naapuruuspolitiikkaan sisältyvien maiden hallituksille ja parlamenteille sekä Välimeren unionin pääsihteerille.

PÄÄTÖSLAUSELMA (7)

vaalien jälkeisestä tilanteesta Burundissa

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Brysselissä (Belgiassa) 7.–9. joulukuuta 2015, |
| --- | --- |

—

kokoontui Brysselissä (Belgiassa) 7.–9. joulukuuta 2015,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon tarkistetun Cotonoun sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tarkistetun Cotonoun sopimuksen,

| — | ottaa huomioon 28. elokuuta 2000 tehdyn rauhaa ja sovinnontekoa Burundissa koskevan Arushan sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. elokuuta 2000 tehdyn rauhaa ja sovinnontekoa Burundissa koskevan Arushan sopimuksen,

| — | ottaa huomioon Burundin perustuslain ja erityisesti sen 96 pykälän, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Burundin perustuslain ja erityisesti sen 96 pykälän,

| — | ottaa huomioon demokratiaa, vaaleja ja hallintoa koskevan Afrikan peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon demokratiaa, vaaleja ja hallintoa koskevan Afrikan peruskirjan,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksia ja kansojen oikeuksia koskevan Afrikan peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksia ja kansojen oikeuksia koskevan Afrikan peruskirjan,

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston 12. marraskuuta 2015 antaman päätöslauselman 2248 (2015) Burundin tilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston 12. marraskuuta 2015 antaman päätöslauselman 2248 (2015) Burundin tilanteesta,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien varapääsihteerin Jan Eliassonin, Afrikan unionin tiedottajan Nkosazana Dlamini-Zuman ja EU:n korkean edustajan / varapuheenjohtajan Federica Mogherinin Burundista 12. marraskuuta 2015 antaman yhteisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien varapääsihteerin Jan Eliassonin, Afrikan unionin tiedottajan Nkosazana Dlamini-Zuman ja EU:n korkean edustajan / varapuheenjohtajan Federica Mogherinin Burundista 12. marraskuuta 2015 antaman yhteisen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin rauhan ja turvallisuuden neuvoston 13. kesäkuuta, 17. lokakuuta ja 13. marraskuuta 2015 tekemät päätökset Burundin tilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin rauhan ja turvallisuuden neuvoston 13. kesäkuuta, 17. lokakuuta ja 13. marraskuuta 2015 tekemät päätökset Burundin tilanteesta,

| — | ottaa huomioon Itä-Afrikan yhteisön 31. toukokuuta ja 6. heinäkuuta 2015 hyväksymät julkilausumat Burundin tilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Itä-Afrikan yhteisön 31. toukokuuta ja 6. heinäkuuta 2015 hyväksymät julkilausumat Burundin tilanteesta,

| — | ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2015 annetun AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtajien julkilausuman Burundin tilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2015 annetun AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtajien julkilausuman Burundin tilanteesta,

| — | ottaa huomioon 1. lokakuuta 2015 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2015/1755 Burundin tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. lokakuuta 2015 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2015/1755 Burundin tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä,

| — | ottaa huomioon 16. maaliskuuta, 18. toukokuuta, 22. kesäkuuta ja 16. marraskuuta 2015 hyväksytyt neuvoston päätelmät Burundista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. maaliskuuta, 18. toukokuuta, 22. kesäkuuta ja 16. marraskuuta 2015 hyväksytyt neuvoston päätelmät Burundista,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin 9. heinäkuuta 2015 Burundin tilanteesta antaman päätöslauselman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 9. heinäkuuta 2015 Burundin tilanteesta antaman päätöslauselman,

| — | ottaa huomioon 26. lokakuuta 2015 tehdyn EU:n päätöksen, jossa pyydetään neuvottelujen aloittamista Burundin viranomaisten kanssa Cotonoun sopimuksen 96 artiklan nojalla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. lokakuuta 2015 tehdyn EU:n päätöksen, jossa pyydetään neuvottelujen aloittamista Burundin viranomaisten kanssa Cotonoun sopimuksen 96 artiklan nojalla,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin neuvoston 8. joulukuuta 2015 antamat päätelmät EU:n ja Burundin tasavallan välisistä Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisista neuvotteluista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin neuvoston 8. joulukuuta 2015 antamat päätelmät EU:n ja Burundin tasavallan välisistä Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisista neuvotteluista,

| A. | ottaa huomioon, että Burundin perustuslain 96 artiklan ja Arushan rauha- ja sovittelusopimuksen pöytäkirjan II 7 artiklan 3 kohdan mukaan Burundin presidentti valitaan suorilla yleisillä vaaleilla viiden vuoden toimikaudeksi, jonka voi uusia kerran; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Burundin perustuslain 96 artiklan ja Arushan rauha- ja sovittelusopimuksen pöytäkirjan II 7 artiklan 3 kohdan mukaan Burundin presidentti valitaan suorilla yleisillä vaaleilla viiden vuoden toimikaudeksi, jonka voi uusia kerran;

| B. | ottaa huomioon, että Burundissa järjestettiin parlamentti- ja paikallisvaalit 29. kesäkuuta 2015 ja presidentinvaalit 21. heinäkuuta 2015; ottaa huomioon, että kansainvälinen yhteisö ei pitänyt kumpaakaan vaaliprosessia avoimena, osallistavana, vapaana eikä uskottavana; ottaa huomioon, että sen vuoksi Afrikan unioni kieltäytyi lähettämästä tarkkailijoita seuraamaan vaaleja, EU lykkäsi Burundiin lähetettävien vaaliasiantuntijoiden valtuuskunnan matkan ja suuri osa maan oppositiosta päätti boikotoida vaaleja; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Burundissa järjestettiin parlamentti- ja paikallisvaalit 29. kesäkuuta 2015 ja presidentinvaalit 21. heinäkuuta 2015; ottaa huomioon, että kansainvälinen yhteisö ei pitänyt kumpaakaan vaaliprosessia avoimena, osallistavana, vapaana eikä uskottavana; ottaa huomioon, että sen vuoksi Afrikan unioni kieltäytyi lähettämästä tarkkailijoita seuraamaan vaaleja, EU lykkäsi Burundiin lähetettävien vaaliasiantuntijoiden valtuuskunnan matkan ja suuri osa maan oppositiosta päätti boikotoida vaaleja;

| C. | ottaa huomioon, että presidentti Nkurunzizan ehdokkuus seuraavalle kaudelle, jonka kansainvälinen yhteisö ja osa Burundin oppositiosta katsoo olevan kolmas kausi, ja 21. heinäkuuta 2015 järjestetyt vaalit ovat syösseet maan sen syvimpään poliittiseen kriisiin sitten sisällissodan loppumisen; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että presidentti Nkurunzizan ehdokkuus seuraavalle kaudelle, jonka kansainvälinen yhteisö ja osa Burundin oppositiosta katsoo olevan kolmas kausi, ja 21. heinäkuuta 2015 järjestetyt vaalit ovat syösseet maan sen syvimpään poliittiseen kriisiin sitten sisällissodan loppumisen;

| D. | ottaa huomioon, että Burundin hallitus ei ottanut täysin huomioon Afrikan unionin 13. kesäkuuta 2015 hyväksymiä ja Itä-Afrikan yhteisön 6. heinäkuuta 2015 hyväksymiä päätöksiä ja suosituksia, joiden täysipainoisella soveltamisella olisi pohjustettu uskottavien ja osallistavien vaalien järjestämistä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Burundin hallitus ei ottanut täysin huomioon Afrikan unionin 13. kesäkuuta 2015 hyväksymiä ja Itä-Afrikan yhteisön 6. heinäkuuta 2015 hyväksymiä päätöksiä ja suosituksia, joiden täysipainoisella soveltamisella olisi pohjustettu uskottavien ja osallistavien vaalien järjestämistä;

| E. | ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston ja muiden ihmisoikeusjärjestöjen mukaan maassa ilmeni sekä ennen vaaleja että niiden jälkeen poliittisin perustein tehtyjä ihmisoikeusloukkauksia ja -rikkomuksia sekä väkivaltaisuuksia, joiden kohteina oli oppositioaktivisteja, ihmisoikeuksien puolustajia ja etenkin toimittajia, muun muassa Pierre Claver Mbonimpa; ottaa huomioon, että laajalle levinneen näkemyksen mukaan ne liittyvät pääasiassa mutta eivät yksinomaan valtion laitoksiin; ottaa huomioon, että Burundin hallitus on ensisijaisesti vastuussa maan turvallisuuden varmistamisesta ja maan väestön suojelemisesta oikeusvaltioperiaatteen, ihmisoikeuksien ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden mukaisesti; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston ja muiden ihmisoikeusjärjestöjen mukaan maassa ilmeni sekä ennen vaaleja että niiden jälkeen poliittisin perustein tehtyjä ihmisoikeusloukkauksia ja -rikkomuksia sekä väkivaltaisuuksia, joiden kohteina oli oppositioaktivisteja, ihmisoikeuksien puolustajia ja etenkin toimittajia, muun muassa Pierre Claver Mbonimpa; ottaa huomioon, että laajalle levinneen näkemyksen mukaan ne liittyvät pääasiassa mutta eivät yksinomaan valtion laitoksiin; ottaa huomioon, että Burundin hallitus on ensisijaisesti vastuussa maan turvallisuuden varmistamisesta ja maan väestön suojelemisesta oikeusvaltioperiaatteen, ihmisoikeuksien ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden mukaisesti;

| F. | ottaa huomioon, että yli 200 000 henkilöä on joutunut siirtymään maan sisäisesti tai hakemaan turvaa naapurimaista Burundin pahenevan poliittisen tilanteen vuoksi; toteaa, että EU vauhditti heinäkuussa 2015 humanitaarista apuaan ja kohdensi 4,5 miljoonan euron suuruisen lisäosuuden maan sisäisesti siirtymään joutuneiden henkilöiden auttamiseen; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että yli 200 000 henkilöä on joutunut siirtymään maan sisäisesti tai hakemaan turvaa naapurimaista Burundin pahenevan poliittisen tilanteen vuoksi; toteaa, että EU vauhditti heinäkuussa 2015 humanitaarista apuaan ja kohdensi 4,5 miljoonan euron suuruisen lisäosuuden maan sisäisesti siirtymään joutuneiden henkilöiden auttamiseen;

| G. | ottaa huomioon, että EU pyysi 26. lokakuuta 2015 neuvottelujen käynnistämistä Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisesti selvittääkseen, onko rikottu sopimuksen olennaisia osia ja etenkin ihmisoikeuksia, demokratian periaatteita ja oikeusvaltioperiaatetta koskevia osia; ottaa huomioon, että kyseiset neuvottelut käynnistettiin 8. joulukuuta 2015; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että EU pyysi 26. lokakuuta 2015 neuvottelujen käynnistämistä Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisesti selvittääkseen, onko rikottu sopimuksen olennaisia osia ja etenkin ihmisoikeuksia, demokratian periaatteita ja oikeusvaltioperiaatetta koskevia osia; ottaa huomioon, että kyseiset neuvottelut käynnistettiin 8. joulukuuta 2015;

| H. | ottaa huomioon, että Burundin poliittinen umpikuja, jota leimaa maan eri sidosryhmien välisen vuoropuhelun puuttuminen ja jonka seurauksena turvallisuus- ja taloustilanne ovat heikentyneet, vaikuttaa vakavasti maan väestöön ja merkitsee vakavaa riskiä alueen vakaudelle; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Burundin poliittinen umpikuja, jota leimaa maan eri sidosryhmien välisen vuoropuhelun puuttuminen ja jonka seurauksena turvallisuus- ja taloustilanne ovat heikentyneet, vaikuttaa vakavasti maan väestöön ja merkitsee vakavaa riskiä alueen vakaudelle;

| I. | toteaa, että kansainvälisellä yhteisöllä on merkittävä rooli Arushan sopimusten takaajana; toteaa, että mitkään alueelliset tai paikalliset yritykset kriisin ratkaisemiseksi ja kaikkien poliittisten voimien vuoropuhelun uudelleen käynnistämiseksi eivät ole toistaiseksi kantaneet hedelmää; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että kansainvälisellä yhteisöllä on merkittävä rooli Arushan sopimusten takaajana; toteaa, että mitkään alueelliset tai paikalliset yritykset kriisin ratkaisemiseksi ja kaikkien poliittisten voimien vuoropuhelun uudelleen käynnistämiseksi eivät ole toistaiseksi kantaneet hedelmää;

| J. | ottaa huomioon, että poliittinen oppositio ja kansalaisyhteiskunta kokoontuivat 1. elokuuta 2015 Addis Abebassa perustaakseen Arushan sopimuksen ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamista käsittelevän kansallisen neuvoston; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että poliittinen oppositio ja kansalaisyhteiskunta kokoontuivat 1. elokuuta 2015 Addis Abebassa perustaakseen Arushan sopimuksen ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamista käsittelevän kansallisen neuvoston;

| K. | ottaa huomioon, että presidentti allekirjoitti 23. syyskuuta 2015 asetuksen, jolla perustettiin maan sisäisen vuoropuhelun toimikunta, joka johtaa neuvotteluja kuuden kuukauden ajan; ottaa huomioon, että huomattava osa kansalaisyhteiskuntaa suhtautui epäilevästi kyseisen komission mahdollisiin saavutuksiin; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että presidentti allekirjoitti 23. syyskuuta 2015 asetuksen, jolla perustettiin maan sisäisen vuoropuhelun toimikunta, joka johtaa neuvotteluja kuuden kuukauden ajan; ottaa huomioon, että huomattava osa kansalaisyhteiskuntaa suhtautui epäilevästi kyseisen komission mahdollisiin saavutuksiin;

| L. | ottaa huomioon, että Afrikan unioni, Euroopan unioni ja Yhdysvallat ovat jäädyttäneet varoja ja asettaneet matkustuskieltoon Burundin hallituksen jäseniä ja oppositiojohtajia, jotka lietsovat teoillaan ja puheillaan väkivaltaisuuksia ja haittaavat poliittisen ratkaisun löytämistä maan kriisiin; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Afrikan unioni, Euroopan unioni ja Yhdysvallat ovat jäädyttäneet varoja ja asettaneet matkustuskieltoon Burundin hallituksen jäseniä ja oppositiojohtajia, jotka lietsovat teoillaan ja puheillaan väkivaltaisuuksia ja haittaavat poliittisen ratkaisun löytämistä maan kriisiin;

| M. | ottaa huomioon, että Afrikan unionin rauhan ja turvallisuuden neuvosto pyysi 17. lokakuuta 2015 saattamaan päätökseen valmiussuunnitelman, joka koskee Afrikan johtaman operaation käynnistämistä Burundissa tilanteen niin vaatiessa, jotta maan väkivaltaisuudet voitaisiin estää; ottaa huomioon, että samalla sovittiin myös perusteellisten tutkimusten käynnistämisestä maan siviiliväestöön kohdistuneiden ihmisoikeusloukkausten ja muiden väärinkäytösten selvittämiseksi; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Afrikan unionin rauhan ja turvallisuuden neuvosto pyysi 17. lokakuuta 2015 saattamaan päätökseen valmiussuunnitelman, joka koskee Afrikan johtaman operaation käynnistämistä Burundissa tilanteen niin vaatiessa, jotta maan väkivaltaisuudet voitaisiin estää; ottaa huomioon, että samalla sovittiin myös perusteellisten tutkimusten käynnistämisestä maan siviiliväestöön kohdistuneiden ihmisoikeusloukkausten ja muiden väärinkäytösten selvittämiseksi;

| N. | ottaa huomioon, että YK:n pääsihteeri Ban Ki Moon jätti 30. marraskuuta 2015 turvallisuusneuvostolle kolme ehdotusta, joissa suositeltiin YK:n läsnäoloa Burundissa koskevien valtuuksien tarkistamista maan tilanteen muuttumisen perusteella; ottaa huomioon, että ehdotuksissa käsitellään myös mahdollista rauhanturvaoperaation käynnistämistä, jos tilanne sitä edellyttää; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että YK:n pääsihteeri Ban Ki Moon jätti 30. marraskuuta 2015 turvallisuusneuvostolle kolme ehdotusta, joissa suositeltiin YK:n läsnäoloa Burundissa koskevien valtuuksien tarkistamista maan tilanteen muuttumisen perusteella; ottaa huomioon, että ehdotuksissa käsitellään myös mahdollista rauhanturvaoperaation käynnistämistä, jos tilanne sitä edellyttää;

| O. | ottaa huomioon, että Afrikan unioni ja muut kansainväliset toimijat ovat toistuvasti vaatineet, että käynnistetään aito ja osallistava vuoropuhelu, johon otetaan mukaan kaikki sidosryhmät ja joka perustuu Arushan sopimuksen ja Burundin perustuslain kunnioittamiseen, jotta maan konfliktiin kyettäisiin löytämään ratkaisu yhteisymmärryksessä; ottaa huomioon, että EU ja YK tukevat tätä kantaa; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Afrikan unioni ja muut kansainväliset toimijat ovat toistuvasti vaatineet, että käynnistetään aito ja osallistava vuoropuhelu, johon otetaan mukaan kaikki sidosryhmät ja joka perustuu Arushan sopimuksen ja Burundin perustuslain kunnioittamiseen, jotta maan konfliktiin kyettäisiin löytämään ratkaisu yhteisymmärryksessä; ottaa huomioon, että EU ja YK tukevat tätä kantaa;

| P. | ottaa huomioon, että rauhanvälitystä jatketaan Afrikan unionin, Euroopan unionin ja YK:n täydellä tuella, jotta voitaisiin edistää maan sisäistä vuoropuhelua ja löytää siten yhteisymmärrykseen perustuva rauhanomainen ratkaisu Burundia koettelevaan kriisiin; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että rauhanvälitystä jatketaan Afrikan unionin, Euroopan unionin ja YK:n täydellä tuella, jotta voitaisiin edistää maan sisäistä vuoropuhelua ja löytää siten yhteisymmärrykseen perustuva rauhanomainen ratkaisu Burundia koettelevaan kriisiin;

| Q. | ottaa huomioon, että EU maksaa merkittäviä osuuksia Burundin vuotuiseen talousarvioon, josta noin puolet perustuu kansainväliseen apuun, ja että EU kohdensi äskettäin maahan 432 miljoonaa euroa Euroopan kehitysrahastosta kaudelle 2014–2020; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että EU maksaa merkittäviä osuuksia Burundin vuotuiseen talousarvioon, josta noin puolet perustuu kansainväliseen apuun, ja että EU kohdensi äskettäin maahan 432 miljoonaa euroa Euroopan kehitysrahastosta kaudelle 2014–2020;

| R. | ottaa huomioon, että Burundin viranomaiset keskeyttivät asetuksen 530/1597 nojalla kymmenen ihmisoikeusjärjestön, nimittäin ACAT-Burundin, APRODH:n, AMINAn, FOCODEn, FORSC:n, FONTAINE-ISOKOn, Maison Shalonin, PARCEMin, RCP:n ja SPPDF:n toiminnan ja jäädyttivät niiden pankkitilit; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että Burundin viranomaiset keskeyttivät asetuksen 530/1597 nojalla kymmenen ihmisoikeusjärjestön, nimittäin ACAT-Burundin, APRODH:n, AMINAn, FOCODEn, FORSC:n, FONTAINE-ISOKOn, Maison Shalonin, PARCEMin, RCP:n ja SPPDF:n toiminnan ja jäädyttivät niiden pankkitilit;

| 1. | on erittäin huolissaan Burundin vakavasta turvallisuustilanteesta ja poliittisesta tilanteesta sekä nopeasti pahenevasta humanitaarisesta tilanteesta sekä sen mahdollisista seurauksista koko alueen turvallisuudelle ja vakaudelle; |
| --- | --- |

1.

on erittäin huolissaan Burundin vakavasta turvallisuustilanteesta ja poliittisesta tilanteesta sekä nopeasti pahenevasta humanitaarisesta tilanteesta sekä sen mahdollisista seurauksista koko alueen turvallisuudelle ja vakaudelle;

| 2. | tuomitsee äskettäiset väkivaltaiset iskut ja lisääntyneet ihmisoikeusloukkaukset ja väärinkäytökset, mukaan luettuina salamurhat, laittomat teloitukset, ihmisten fyysisen koskemattomuuden loukkaamiset, kidutustapaukset ja muun julman, epäinhimillisen ja/tai halventavan kohtelun, mielivaltaiset ja laittomat pidätykset, lehdistönvapauden ja ilmaisunvapauden loukkaukset sekä sen, että näistä rikoksista selvitään rangaistuksetta; |
| --- | --- |

2.

tuomitsee äskettäiset väkivaltaiset iskut ja lisääntyneet ihmisoikeusloukkaukset ja väärinkäytökset, mukaan luettuina salamurhat, laittomat teloitukset, ihmisten fyysisen koskemattomuuden loukkaamiset, kidutustapaukset ja muun julman, epäinhimillisen ja/tai halventavan kohtelun, mielivaltaiset ja laittomat pidätykset, lehdistönvapauden ja ilmaisunvapauden loukkaukset sekä sen, että näistä rikoksista selvitään rangaistuksetta;

| 3. | kehottaa lopettamaan välittömästi väkivallan, ihmisoikeusloukkaukset sekä vastustajien poliittisen uhkailun ja riisumaan välittömästi aseista kaikki poliittisiin puolueisiin kytköksissä olevat aseistetut ryhmät ja noudattamaan tiukasti kansainvälistä oikeutta ja kunnioittamaan ihmisoikeuksia; |
| --- | --- |

3.

kehottaa lopettamaan välittömästi väkivallan, ihmisoikeusloukkaukset sekä vastustajien poliittisen uhkailun ja riisumaan välittömästi aseista kaikki poliittisiin puolueisiin kytköksissä olevat aseistetut ryhmät ja noudattamaan tiukasti kansainvälistä oikeutta ja kunnioittamaan ihmisoikeuksia;

| 4. | korostaa erityisesti, että Burundissa toimivissa aseistetuissa ryhmissä on paljon nuoria, ja kehottaa kansainvälistä yhteisöä kiinnittämään erityistä huomiota nuorten uudelleen yhteiskuntaan sopeuttamiseen ja edistämään heidän osallistumistaan rauhanomaiseen poliittiseen prosessiin; |
| --- | --- |

4.

korostaa erityisesti, että Burundissa toimivissa aseistetuissa ryhmissä on paljon nuoria, ja kehottaa kansainvälistä yhteisöä kiinnittämään erityistä huomiota nuorten uudelleen yhteiskuntaan sopeuttamiseen ja edistämään heidän osallistumistaan rauhanomaiseen poliittiseen prosessiin;

| 5. | vaatii Burundin kaikkia osapuolia pidättymään kaikista toimista, jotka uhkaisivat maan rauhaa ja turvallisuutta; tuomitsee jyrkästi kaikki julkisuudessa annetut lausunnot, joilla pyritään lietsomaan väkivaltaa tai vihaa Burundin eri yhteiskuntaryhmiä vastaan ja joilla saatetaan pahentaa nykyisiä jännitteitä, ja pyytää kaikkia toimijoita pidättymään tällaisten lausuntojen antamisesta; |
| --- | --- |

5.

vaatii Burundin kaikkia osapuolia pidättymään kaikista toimista, jotka uhkaisivat maan rauhaa ja turvallisuutta; tuomitsee jyrkästi kaikki julkisuudessa annetut lausunnot, joilla pyritään lietsomaan väkivaltaa tai vihaa Burundin eri yhteiskuntaryhmiä vastaan ja joilla saatetaan pahentaa nykyisiä jännitteitä, ja pyytää kaikkia toimijoita pidättymään tällaisten lausuntojen antamisesta;

| 6. | muistuttaa, että Burundin viranomaisilla on velvollisuus varmistaa turvallisuus Burundissa ja taata ihmisoikeudet, kansalaisoikeudet ja poliittiset oikeudet sekä perusvapaudet, kuten maan perustuslaissa, ihmisoikeuksia ja kansojen oikeuksia koskevassa Afrikan peruskirjassa sekä muissa kansainvälisissä ja alueellisissa ihmisoikeusvälineissä edellytetään; |
| --- | --- |

6.

muistuttaa, että Burundin viranomaisilla on velvollisuus varmistaa turvallisuus Burundissa ja taata ihmisoikeudet, kansalaisoikeudet ja poliittiset oikeudet sekä perusvapaudet, kuten maan perustuslaissa, ihmisoikeuksia ja kansojen oikeuksia koskevassa Afrikan peruskirjassa sekä muissa kansainvälisissä ja alueellisissa ihmisoikeusvälineissä edellytetään;

| 7. | palauttaa mieleen, että EU:n ja Burundin välinen kumppanuus perustuu Cotonoun sopimukseen, ja pitää tärkeänä, että kaikki osapuolet sitoutuvat sopimuksen ehtojen ja erityisesti ihmisoikeuksia koskevien ehtojen kunnioittamiseen ja täytäntöönpanoon; muistuttaa erityisesti, että Cotonoun sopimuksen 96 artiklassa mahdollistetaan neuvottelumenettelyn käynnistäminen tapauksissa, joissa ihmisoikeuksia, demokratian periaatteita tai oikeusvaltioperiaatetta ei kunnioiteta; pitää tässä yhteydessä myönteisenä, että EU on päättänyt kyseiseen artiklaan vedoten pyytää neuvottelujen käynnistämistä; |
| --- | --- |

7.

palauttaa mieleen, että EU:n ja Burundin välinen kumppanuus perustuu Cotonoun sopimukseen, ja pitää tärkeänä, että kaikki osapuolet sitoutuvat sopimuksen ehtojen ja erityisesti ihmisoikeuksia koskevien ehtojen kunnioittamiseen ja täytäntöönpanoon; muistuttaa erityisesti, että Cotonoun sopimuksen 96 artiklassa mahdollistetaan neuvottelumenettelyn käynnistäminen tapauksissa, joissa ihmisoikeuksia, demokratian periaatteita tai oikeusvaltioperiaatetta ei kunnioiteta; pitää tässä yhteydessä myönteisenä, että EU on päättänyt kyseiseen artiklaan vedoten pyytää neuvottelujen käynnistämistä;

| 8. | kehottaa kaikkia osapuolia luomaan tarvittavat edellytykset luottamisen palauttamiselle ja kansallisen yhtenäisyyden vaalimiselle ja vaatii käynnistämään välittömästi uudelleen osallistavan ja avoimen kansallisen vuoropuhelun, jossa ovat mukana maan hallitus, oppositiopuolueet ja kansalaisyhteiskunnan edustajat; |
| --- | --- |

8.

kehottaa kaikkia osapuolia luomaan tarvittavat edellytykset luottamisen palauttamiselle ja kansallisen yhtenäisyyden vaalimiselle ja vaatii käynnistämään välittömästi uudelleen osallistavan ja avoimen kansallisen vuoropuhelun, jossa ovat mukana maan hallitus, oppositiopuolueet ja kansalaisyhteiskunnan edustajat;

| 9. | korostaa, että tällaisen Burundin kansalaisten etujen mukaisen vuoropuhelun, jolla pyritään kestävään rauhaan, turvallisuuteen ja vakauteen sekä demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen palauttamiseen, olisi perustuttava Arushan sopimukseen ja maan perustuslakiin; |
| --- | --- |

9.

korostaa, että tällaisen Burundin kansalaisten etujen mukaisen vuoropuhelun, jolla pyritään kestävään rauhaan, turvallisuuteen ja vakauteen sekä demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen palauttamiseen, olisi perustuttava Arushan sopimukseen ja maan perustuslakiin;

| 10. | pitää myönteisenä, että Itä-Afrikan yhteisön johdolla ja Afrikan unionin ja YK:n tuella pyritään rauhanvälitykseen, jolla edistetään Burundin eri sidosryhmien vuoropuhelua; kehottaa myös varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa tukemaan näitä rauhanvälityspyrkimyksiä; kehottaa Burundin hallitusta ja muita asianomaisia sidosryhmiä tekemään täysipainoisesti yhteistyötä rauhanvälittäjän kanssa; |
| --- | --- |

10.

pitää myönteisenä, että Itä-Afrikan yhteisön johdolla ja Afrikan unionin ja YK:n tuella pyritään rauhanvälitykseen, jolla edistetään Burundin eri sidosryhmien vuoropuhelua; kehottaa myös varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa tukemaan näitä rauhanvälityspyrkimyksiä; kehottaa Burundin hallitusta ja muita asianomaisia sidosryhmiä tekemään täysipainoisesti yhteistyötä rauhanvälittäjän kanssa;

| 11. | on erittäin huolissaan kriisin käynnistymisen jälkeen raportoiduista uhrien määristä sekä vakavista ihmisoikeusloukkauksista; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia tutkimaan perusteellisesti ja ripeästi näitä rikoksia koskevia olosuhteita ja motiiveja ja varmistamaan, että vastuussa olevat päätyvät oikeuteen; toteaa jälleen kerran, että vakavista ihmisoikeusloukkauksista tai väärinkäytöksistä vastuussa olevat eivät saa selvitä rangaistuksetta; muistuttaa, että kansainvälinen rikostuomioistuin voi puuttua asiaan kyseisissä tapauksissa; |
| --- | --- |

11.

on erittäin huolissaan kriisin käynnistymisen jälkeen raportoiduista uhrien määristä sekä vakavista ihmisoikeusloukkauksista; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia tutkimaan perusteellisesti ja ripeästi näitä rikoksia koskevia olosuhteita ja motiiveja ja varmistamaan, että vastuussa olevat päätyvät oikeuteen; toteaa jälleen kerran, että vakavista ihmisoikeusloukkauksista tai väärinkäytöksistä vastuussa olevat eivät saa selvitä rangaistuksetta; muistuttaa, että kansainvälinen rikostuomioistuin voi puuttua asiaan kyseisissä tapauksissa;

| 12. | kehottaa Burundin lopettamaan mahdollisimman pian kymmenen ihmisoikeusjärjestön toiminnan väliaikaisen lakkauttamisen ja lopettamaan välittömästi niiden pankkitilien jäädyttämisen, jotta ne voivat vapaasti harjoittaa toimintaansa; |
| --- | --- |

12.

kehottaa Burundin lopettamaan mahdollisimman pian kymmenen ihmisoikeusjärjestön toiminnan väliaikaisen lakkauttamisen ja lopettamaan välittömästi niiden pankkitilien jäädyttämisen, jotta ne voivat vapaasti harjoittaa toimintaansa;

| 13. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Afrikan unioni on sijoittanut alueelle ihmisoikeustarkkailijoita ja asiantuntijoita ihmisoikeustilanteen seuraamiseksi, ja painottaa, kuinka tärkeää on tehdä heidän kanssaan yhteistyötä heidän toimeksiantojensa täytäntöönpanon helpottamiseksi; |
| --- | --- |

13.

suhtautuu myönteisesti siihen, että Afrikan unioni on sijoittanut alueelle ihmisoikeustarkkailijoita ja asiantuntijoita ihmisoikeustilanteen seuraamiseksi, ja painottaa, kuinka tärkeää on tehdä heidän kanssaan yhteistyötä heidän toimeksiantojensa täytäntöönpanon helpottamiseksi;

| 14. | pitää myönteisinä EU:n hyväksymiä täsmäpakotteita, jotka ovat yhdenmukaisia Afrikan unionin tekemän täsmäpakotteita koskevan päätöksen kanssa ja joihin kuuluu matkustuskielto ja varojen jäädyttäminen burundilaisilta, jotka ovat teoillaan ja puheillaan lietsoneet väkivaltaa ja haitanneet pyrkimyksiä löytää poliittinen ratkaisu kriisiin; |
| --- | --- |

14.

pitää myönteisinä EU:n hyväksymiä täsmäpakotteita, jotka ovat yhdenmukaisia Afrikan unionin tekemän täsmäpakotteita koskevan päätöksen kanssa ja joihin kuuluu matkustuskielto ja varojen jäädyttäminen burundilaisilta, jotka ovat teoillaan ja puheillaan lietsoneet väkivaltaa ja haitanneet pyrkimyksiä löytää poliittinen ratkaisu kriisiin;

| 15. | kannustaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisesti suoritetun neuvottelumenettelyn tulosten perusteella suuntaamaan apunsa uudelleen kansalaisyhteiskunnan vahvistamiseksi; |
| --- | --- |

15.

kannustaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisesti suoritetun neuvottelumenettelyn tulosten perusteella suuntaamaan apunsa uudelleen kansalaisyhteiskunnan vahvistamiseksi;

| 16. | on erittäin huolestunut siitä, että burundilaiset joutuvat edelleen pakenemaan naapurimaihin; ilmaisee jälleen kerran tukensa kaikille paikalla toimiville humanitaarisen avun järjestöille sekä pakolaisia vastaanottaville naapurimaille; pyytää kansainvälistä yhteisöä ja humanitaarisia virastoja jatkamaan avun antamista konfliktia pakeneville siirtymään joutuneille henkilöille ja pakolaisille; pitää myönteisenä, että EU on sitoutunut lisäämään antamaansa taloudellista tukea ja humanitaarista apua reagoidakseen näiden väestöryhmien kiireellisiin tarpeisiin; |
| --- | --- |

16.

on erittäin huolestunut siitä, että burundilaiset joutuvat edelleen pakenemaan naapurimaihin; ilmaisee jälleen kerran tukensa kaikille paikalla toimiville humanitaarisen avun järjestöille sekä pakolaisia vastaanottaville naapurimaille; pyytää kansainvälistä yhteisöä ja humanitaarisia virastoja jatkamaan avun antamista konfliktia pakeneville siirtymään joutuneille henkilöille ja pakolaisille; pitää myönteisenä, että EU on sitoutunut lisäämään antamaansa taloudellista tukea ja humanitaarista apua reagoidakseen näiden väestöryhmien kiireellisiin tarpeisiin;

| 17. | kehottaa Afrikan unionia, YK:ta ja Euroopan unionia harkitsemaan vakavasti alueellista ulottuvuutta ja estämään alueen epävakauden pahenemisen erityisesti jatkamalla alueen maiden pysyvää poliittista vuoropuhelua; kehottaa tässä yhteydessä Afrikan unionia harkitsemaan Afrikan johtaman rauhanturvaoperaation käynnistämistä, mikäli Burundin turvallisuus- ja ihmisoikeustilanne huonontuvat edelleen; |
| --- | --- |

17.

kehottaa Afrikan unionia, YK:ta ja Euroopan unionia harkitsemaan vakavasti alueellista ulottuvuutta ja estämään alueen epävakauden pahenemisen erityisesti jatkamalla alueen maiden pysyvää poliittista vuoropuhelua; kehottaa tässä yhteydessä Afrikan unionia harkitsemaan Afrikan johtaman rauhanturvaoperaation käynnistämistä, mikäli Burundin turvallisuus- ja ihmisoikeustilanne huonontuvat edelleen;

| 18. | kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman Burundin hallitukselle ja parlamentille, AKT:n ja EU:n neuvostolle, Euroopan komissiolle, Euroopan unionin neuvostolle, Itä-Afrikan yhteisölle ja sen jäsenvaltioiden hallituksille, komission varapuheenjohtajalle / ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Afrikan unionin toimielimille ja Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille. |
| --- | --- |

18.

kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman Burundin hallitukselle ja parlamentille, AKT:n ja EU:n neuvostolle, Euroopan komissiolle, Euroopan unionin neuvostolle, Itä-Afrikan yhteisölle ja sen jäsenvaltioiden hallituksille, komission varapuheenjohtajalle / ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Afrikan unionin toimielimille ja Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille.

---

(1)  Annettu AKT:n ja EU:n yhteisessä parlamentaarisessa edustajakokouksessa Brysselissä (Belgia) 9. joulukuuta 2015.

1

(2)  JOIN(2015)0017, 28.4.2015.

2

(3)  Ks. alaviite 2.

3

(4)  Annettu AKT:n ja EU:n yhteisessä parlamentaarisessa edustajakokouksessa Brysselissä (Belgia) 9. joulukuuta 2015.

4

(1)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

1

(2)  EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3.

2

(3)  EUVL C 120, 30.4.2004, s. 16.

3

(4)  EUVL C 330, 30.12.2006, s. 36.

4

(5)  EUVL C 221, 14.9.2009, s. 24.

5

(6)  AKT-EU/101.293/lopullinen.

6

(7)  EUVL C 345, 2.10.2014, s. 28.

7

(8)  AKT/84/025/14 Rev.5, AKT-EU 2118/14.

8

(9)  EUVL C 273 E, 14.11.2003, s. 305.

9

(10)  EUVL C 292 E, 1.12.2006, s. 121.

10

(11)  EUVL C 323 E, 18.12.2008, s. 361.

11

(12)  EUVL C 102 E, 24.4.2008, s. 301.

12

(13)  EUVL C 67 E, 18.3.2010, s. 120.

13

(14)  EUVL C 117 E, 6.5.2010, s. 256.

14

(15)  EUVL C 136 E, 11.5.2012, s. 19.

15

(16)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0025.

16

(17)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0272.

17

(18)  EUVL C 68 E, 7.3.2014, s. 30.

18

(19)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0076.

19

(20)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2014)0059.

20

(21)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0196.

21

(22)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0035.

22

(23)  COM(2011)0637.

23

(24)  JOIN(2015)0033 final.

24

(25)  AKT/28/050/14/Rev.2

25

(26)  UNGA A/69/700.

26

(5)  Annettu AKT:n ja EU:n yhteisessä parlamentaarisessa edustajakokouksessa Brysselissä (Belgia) 9. joulukuuta 2015.

5

(27)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

27

(28)  EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3.

28

(29)  EUVL C 160, 13.5.2015, s. 42.

29

(30)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0312.

30

(31)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2014)0026.

31

(6)  Annettu AKT:n ja EU:n yhteisessä parlamentaarisessa edustajakokouksessa Brysselissä (Belgia) 9. joulukuuta 2015.

6

(7)  Annettu AKT:n ja EU:n yhteisessä parlamentaarisessa edustajakokouksessa Brysselissä (Belgia) 9. joulukuuta 2015.

7

---