# Jurnalul Oficial C 144/2016

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 144 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5923 aprilie 2016 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 144

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5923 aprilie 2016

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2016/C 144/01 | Nonopoziție la o concentrare notificată [Cazul M.7976 – Deutsche Alternative Asset Management (Global)/Ermewa/Akiem] (
  1
  ) | 1 |
| 2016/C 144/02 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.7943 – Dow/DCC) (
  1
  ) | 1 |
| 2016/C 144/03 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.7851 – USS Nero/OPTrust/PGGM/Global Via) (
  1
  ) | 2 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2016/C 144/01

Nonopoziție la o concentrare notificată [Cazul M.7976 – Deutsche Alternative Asset Management (Global)/Ermewa/Akiem] (
  1
  )

1

1

2016/C 144/02

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.7943 – Dow/DCC) (
  1
  )

1

1

2016/C 144/03

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.7851 – USS Nero/OPTrust/PGGM/Global Via) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2016/C 144/04 | Rata de schimb a monedei euro | 3 |
| 2016/C 144/05 | Decizia Comisiei din 21 aprilie 2016 de notificare a unei țări terțe cu privire la posibilitatea de a fi identificată ca țară terță necooperantă în ceea ce privește combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat | 4 |
| 2016/C 144/06 | Decizia Comisiei din 21 aprilie 2016 de notificare a unei țări terțe cu privire la posibilitatea de a fi identificată ca țară terță necooperantă în ceea ce privește combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat | 9 |
| 2016/C 144/07 | Decizia Comisiei din 21 aprilie 2016 de notificare a unei țări terțe cu privire la posibilitatea de a fi identificată ca țară terță necooperantă în ceea ce privește combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat | 14 |
| | Curtea de Conturi |
| 2016/C 144/08 | Raportul special nr. 12/2016 – Utilizarea granturilor ca metodă de finanțare de către agenții nu este întotdeauna opțiunea cea mai adecvată, iar eficacitatea sa nu poate fi demonstrată în toate cazurile | 19 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2016/C 144/04

Rata de schimb a monedei euro

3

2016/C 144/05

Decizia Comisiei din 21 aprilie 2016 de notificare a unei țări terțe cu privire la posibilitatea de a fi identificată ca țară terță necooperantă în ceea ce privește combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat

4

2016/C 144/06

Decizia Comisiei din 21 aprilie 2016 de notificare a unei țări terțe cu privire la posibilitatea de a fi identificată ca țară terță necooperantă în ceea ce privește combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat

9

2016/C 144/07

Decizia Comisiei din 21 aprilie 2016 de notificare a unei țări terțe cu privire la posibilitatea de a fi identificată ca țară terță necooperantă în ceea ce privește combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat

14

Curtea de Conturi

2016/C 144/08

Raportul special nr. 12/2016 – Utilizarea granturilor ca metodă de finanțare de către agenții nu este întotdeauna opțiunea cea mai adecvată, iar eficacitatea sa nu poate fi demonstrată în toate cazurile

19

---

| | V   Anunţuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENŢEI |
| | Comisia Europeană |
| 2016/C 144/09 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.7992 – Starwood Capital Group/Banco Sabadell/JV) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 20 |
| 2016/C 144/10 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.7877 – Warburg Pincus/General Atlantic/UniCredit/Santander/SAM/Pioneer) (
  1
  ) | 21 |
| 2016/C 144/11 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.7910 – Kesko/Onninen) (
  1
  ) | 22 |

V   Anunţuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENŢEI

Comisia Europeană

2016/C 144/09

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.7992 – Starwood Capital Group/Banco Sabadell/JV) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

20

2016/C 144/10

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.7877 – Warburg Pincus/General Atlantic/UniCredit/Santander/SAM/Pioneer) (
  1
  )

1

21

2016/C 144/11

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.7910 – Kesko/Onninen) (
  1
  )

1

22

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 23.4.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 144/1

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

[Cazul M.7976 – Deutsche Alternative Asset Management (Global)/Ermewa/Akiem]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2016/C 144/01)

La 18 aprilie 2016, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32016M7976. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32016M7976. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 23.4.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 144/1

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.7943 – Dow/DCC)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2016/C 144/02)

La 20 aprilie 2016, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32016M7943. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32016M7943. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 23.4.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 144/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 144/2

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.7851 – USS Nero/OPTrust/PGGM/Global Via)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2016/C 144/03)

La 5 februarie 2016, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32016M7851. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32016M7851. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 23.4.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 144/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 144/3

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

22 aprilie 2016

(2016/C 144/04)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,1263 |
| JPY | yen japonez | 124,86 |
| DKK | coroana daneză | 7,4413 |
| GBP | lira sterlină | 0,78335 |
| SEK | coroana suedeză | 9,1381 |
| CHF | franc elvețian | 1,0991 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 9,2443 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 27,046 |
| HUF | forint maghiar | 310,10 |
| PLN | zlot polonez | 4,3506 |
| RON | leu românesc nou | 4,4753 |
| TRY | lira turcească | 3,1886 |
| AUD | dolar australian | 1,4570 |
| CAD | dolar canadian | 1,4342 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,7368 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6364 |
| SGD | dolar Singapore | 1,5211 |
| KRW | won sud-coreean | 1 287,41 |
| ZAR | rand sud-african | 16,1846 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,3159 |
| HRK | kuna croată | 7,4900 |
| IDR | rupia indoneziană | 14 871,07 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,3943 |
| PHP | peso Filipine | 52,658 |
| RUB | rubla rusească | 74,2513 |
| THB | baht thailandez | 39,432 |
| BRL | real brazilian | 4,0218 |
| MXN | peso mexican | 19,6823 |
| INR | rupie indiană | 74,9425 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,1263

JPY

yen japonez

124,86

DKK

coroana daneză

7,4413

GBP

lira sterlină

0,78335

SEK

coroana suedeză

9,1381

CHF

franc elvețian

1,0991

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

9,2443

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

27,046

HUF

forint maghiar

310,10

PLN

zlot polonez

4,3506

RON

leu românesc nou

4,4753

TRY

lira turcească

3,1886

AUD

dolar australian

1,4570

CAD

dolar canadian

1,4342

HKD

dolar Hong Kong

8,7368

NZD

dolar neozeelandez

1,6364

SGD

dolar Singapore

1,5211

KRW

won sud-coreean

1 287,41

ZAR

rand sud-african

16,1846

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,3159

HRK

kuna croată

7,4900

IDR

rupia indoneziană

14 871,07

MYR

ringgit Malaiezia

4,3943

PHP

peso Filipine

52,658

RUB

rubla rusească

74,2513

THB

baht thailandez

39,432

BRL

real brazilian

4,0218

MXN

peso mexican

19,6823

INR

rupie indiană

74,9425

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 23.4.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 144/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 144/4

---

DECIZIA COMISIEI

din 21 aprilie 2016

de notificare a unei țări terțe cu privire la posibilitatea de a fi identificată ca țară terță necooperantă în ceea ce privește combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat

(2016/C 144/05)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, de modificare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr. 1936/2001 și (CE) nr. 601/2004 și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1093/94 și (CE) nr. 1447/1999 (1), în special articolul 32,

întrucât:

1.   INTRODUCERE

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 („Regulamentul INN”) instituie un sistem al Uniunii pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN). |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 („Regulamentul INN”) instituie un sistem al Uniunii pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN).

| (2) | Capitolul VI din Regulamentul INN prevede procedura pentru identificarea țărilor terțe necooperante, demersurile cu privire la astfel de țări, stabilirea unei liste a acestor țări, eliminarea de pe această listă, publicarea listei și eventualele măsuri de urgență. |
| --- | --- |

(2)

Capitolul VI din Regulamentul INN prevede procedura pentru identificarea țărilor terțe necooperante, demersurile cu privire la astfel de țări, stabilirea unei liste a acestor țări, eliminarea de pe această listă, publicarea listei și eventualele măsuri de urgență.

| (3) | În conformitate cu articolul 32 din Regulamentul INN, Comisia trebuie să trimită o notificare țărilor terțe cu privire la posibilitatea de a fi identificate ca țări terțe necooperante. Această notificare este de natură preliminară. Notificarea trebuie să se bazeze pe criteriile prevăzute la articolul 31 din Regulamentul INN. De asemenea, Comisia trebuie să întreprindă toate demersurile prevăzute la articolul 32 din regulamentul menționat în ceea ce privește țările terțe notificate. În special, Comisia trebuie să includă în notificare informații privind faptele și motivele esențiale care stau la baza respectivei identificări și să ofere țărilor în cauză posibilitatea de a răspunde și de a furniza elemente de probă care să infirme identificarea sau, după caz, un plan de acțiune destinat să amelioreze situația și măsurile adoptate pentru a o remedia. Comisia trebuie să acorde țărilor terțe notificate o perioadă de timp corespunzătoare pentru a răspunde la notificare și un termen rezonabil pentru a remedia situația. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 32 din Regulamentul INN, Comisia trebuie să trimită o notificare țărilor terțe cu privire la posibilitatea de a fi identificate ca țări terțe necooperante. Această notificare este de natură preliminară. Notificarea trebuie să se bazeze pe criteriile prevăzute la articolul 31 din Regulamentul INN. De asemenea, Comisia trebuie să întreprindă toate demersurile prevăzute la articolul 32 din regulamentul menționat în ceea ce privește țările terțe notificate. În special, Comisia trebuie să includă în notificare informații privind faptele și motivele esențiale care stau la baza respectivei identificări și să ofere țărilor în cauză posibilitatea de a răspunde și de a furniza elemente de probă care să infirme identificarea sau, după caz, un plan de acțiune destinat să amelioreze situația și măsurile adoptate pentru a o remedia. Comisia trebuie să acorde țărilor terțe notificate o perioadă de timp corespunzătoare pentru a răspunde la notificare și un termen rezonabil pentru a remedia situația.

| (4) | În conformitate cu articolul 31 din Regulamentul INN, Comisia trebuie să identifice țările terțe pe care le consideră necooperante în ceea ce privește combaterea pescuitului INN. O țară terță trebuie să fie identificată ca necooperantă în cazul în care nu se achită de sarcinile care îi revin în temeiul dreptului internațional în calitatea sa de stat de pavilion, portuar, de coastă sau de piață și care presupun luarea de măsuri de prevenire, descurajare și eliminare a pescuitului INN. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu articolul 31 din Regulamentul INN, Comisia trebuie să identifice țările terțe pe care le consideră necooperante în ceea ce privește combaterea pescuitului INN. O țară terță trebuie să fie identificată ca necooperantă în cazul în care nu se achită de sarcinile care îi revin în temeiul dreptului internațional în calitatea sa de stat de pavilion, portuar, de coastă sau de piață și care presupun luarea de măsuri de prevenire, descurajare și eliminare a pescuitului INN.

| (5) | Identificarea țărilor terțe necooperante trebuie să se bazeze pe revizuirea tuturor informațiilor prevăzute la articolul 31 alineatul (2) din Regulamentul INN. |
| --- | --- |

(5)

Identificarea țărilor terțe necooperante trebuie să se bazeze pe revizuirea tuturor informațiilor prevăzute la articolul 31 alineatul (2) din Regulamentul INN.

| (6) | În conformitate cu articolul 33 din Regulamentul INN, Consiliul trebuie să stabilească o listă a țărilor terțe necooperante. Măsurile prevăzute, printre altele, la articolul 38 din Regulamentul INN se aplică țărilor respective. |
| --- | --- |

(6)

În conformitate cu articolul 33 din Regulamentul INN, Consiliul trebuie să stabilească o listă a țărilor terțe necooperante. Măsurile prevăzute, printre altele, la articolul 38 din Regulamentul INN se aplică țărilor respective.

| (7) | În temeiul articolului 20 alineatul (1) din Regulamentul INN, acceptarea certificatelor de captură validate prezentate de țări terțe de pavilion face obiectul unei notificări adresate Comisiei cu privire la mecanismele pentru punerea în aplicare, controlul și asigurarea respectării legilor, a reglementărilor și a măsurilor de conservare și gestionare pe care trebuie să le respecte navele de pescuit ale respectivelor țări terțe. |
| --- | --- |

(7)

În temeiul articolului 20 alineatul (1) din Regulamentul INN, acceptarea certificatelor de captură validate prezentate de țări terțe de pavilion face obiectul unei notificări adresate Comisiei cu privire la mecanismele pentru punerea în aplicare, controlul și asigurarea respectării legilor, a reglementărilor și a măsurilor de conservare și gestionare pe care trebuie să le respecte navele de pescuit ale respectivelor țări terțe.

| (8) | În conformitate cu articolul 20 alineatul (4) din Regulamentul INN, Comisia trebuie să coopereze pe plan administrativ cu țări terțe în domeniile legate de punerea în aplicare a regulamentului menționat anterior. |
| --- | --- |

(8)

În conformitate cu articolul 20 alineatul (4) din Regulamentul INN, Comisia trebuie să coopereze pe plan administrativ cu țări terțe în domeniile legate de punerea în aplicare a regulamentului menționat anterior.

2.   PROCEDURA CU PRIVIRE LA REPUBLICA KIRIBATI

| (9) | Republica Kiribati (denumită în continuare „Kiribati”) nu a prezentat Comisiei notificarea sa în calitate de stat de pavilion în conformitate cu articolul 20 din Regulamentul INN. |
| --- | --- |

(9)

Republica Kiribati (denumită în continuare „Kiribati”) nu a prezentat Comisiei notificarea sa în calitate de stat de pavilion în conformitate cu articolul 20 din Regulamentul INN.

| (10) | În perioada 2010-2016, Comisia a desfășurat o cooperare administrativă cu autoritățile din Kiribati. Această cooperare a vizat aspecte legate de implementare, control și asigurarea respectării legilor, a reglementărilor și a măsurilor de conservare și gestionare de către Kiribati. Ea a implicat totodată un schimb de observații scrise și orale, precum și o vizită la fața locului. Comisia a obținut și a verificat toate informațiile considerate necesare privind măsurile luate de Kiribati pentru implementarea, controlul și asigurarea respectării legilor, a reglementărilor și a măsurilor de conservare și gestionare care trebuie îndeplinite de către navele de pescuit, precum și măsurile luate de această țară în vederea îndeplinirii obligațiilor în lupta împotriva pescuitului INN. |
| --- | --- |

(10)

În perioada 2010-2016, Comisia a desfășurat o cooperare administrativă cu autoritățile din Kiribati. Această cooperare a vizat aspecte legate de implementare, control și asigurarea respectării legilor, a reglementărilor și a măsurilor de conservare și gestionare de către Kiribati. Ea a implicat totodată un schimb de observații scrise și orale, precum și o vizită la fața locului. Comisia a obținut și a verificat toate informațiile considerate necesare privind măsurile luate de Kiribati pentru implementarea, controlul și asigurarea respectării legilor, a reglementărilor și a măsurilor de conservare și gestionare care trebuie îndeplinite de către navele de pescuit, precum și măsurile luate de această țară în vederea îndeplinirii obligațiilor în lupta împotriva pescuitului INN.

| (11) | Republica Kiribati este membră a Comisiei pentru pescuitul în Oceanul Pacific de Vest și Central (WCPFC) și a Comisiei interamericane pentru tonul tropical (CITT). Kiribati a ratificat Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS) din 1982 și Acordul Organizației Națiunilor Unite din 1995 pentru aplicarea prevederilor Convenției Națiunilor Unite asupra dreptului mării din 10 decembrie 1982 în legătură cu conservarea și gestionarea stocurilor de pești anadromi și a stocurilor de pești mari migratori (UNFSA). Această țară este parte la Convenția Agenției de Pescuit a Forumului Pacificului de Sud (Convenția FFA) (2) și la Acordul de la Nauru (PNA) privind cooperarea în materie de gestionare a activităților de pescuit de interes comun (3). |
| --- | --- |

(11)

Republica Kiribati este membră a Comisiei pentru pescuitul în Oceanul Pacific de Vest și Central (WCPFC) și a Comisiei interamericane pentru tonul tropical (CITT). Kiribati a ratificat Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS) din 1982 și Acordul Organizației Națiunilor Unite din 1995 pentru aplicarea prevederilor Convenției Națiunilor Unite asupra dreptului mării din 10 decembrie 1982 în legătură cu conservarea și gestionarea stocurilor de pești anadromi și a stocurilor de pești mari migratori (UNFSA). Această țară este parte la Convenția Agenției de Pescuit a Forumului Pacificului de Sud (Convenția FFA) (2) și la Acordul de la Nauru (PNA) privind cooperarea în materie de gestionare a activităților de pescuit de interes comun (3).

| (12) | Pentru a evalua dacă Republica Kiribati respectă obligațiile internaționale care îi revin în calitate de stat de pavilion, portuar, de coastă sau de piață, obligații prevăzute în acordurile internaționale menționate în considerentul 11 și stabilite de organizațiile regionale de gestionare a pescuitului (ORGP) relevante, menționate la considerentul respectiv, Comisia a solicitat, a cules și a analizat toate informațiile pe care le-a considerat necesare în sensul unui astfel de exercițiu. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a evalua dacă Republica Kiribati respectă obligațiile internaționale care îi revin în calitate de stat de pavilion, portuar, de coastă sau de piață, obligații prevăzute în acordurile internaționale menționate în considerentul 11 și stabilite de organizațiile regionale de gestionare a pescuitului (ORGP) relevante, menționate la considerentul respectiv, Comisia a solicitat, a cules și a analizat toate informațiile pe care le-a considerat necesare în sensul unui astfel de exercițiu.

3.   POSIBILITATEA CA REPUBLICA KIRIBATI SĂ FIE IDENTIFICATĂ CA ȚARĂ TERȚĂ NECOOPERANTĂ

| (13) | În conformitate cu articolul 31 alineatul (3) din Regulamentul INN, Comisia a analizat obligațiile Republicii Kiribati în calitatea acesteia de stat de pavilion, portuar, de coastă sau de piață. În scopul respectivei revizuiri, Comisia a ținut seama de criteriile enumerate la articolul 31 alineatele (4)-(7) din Regulamentul INN. |
| --- | --- |

(13)

În conformitate cu articolul 31 alineatul (3) din Regulamentul INN, Comisia a analizat obligațiile Republicii Kiribati în calitatea acesteia de stat de pavilion, portuar, de coastă sau de piață. În scopul respectivei revizuiri, Comisia a ținut seama de criteriile enumerate la articolul 31 alineatele (4)-(7) din Regulamentul INN.

3.1.   Recurența activităților de pescuit INN și a fluxurilor comerciale INN [articolul 31 alineatul (4) din Regulamentul INN]

| (14) | Pe baza informațiilor obținute de Comisie în timpul vizitei la fața locului și a informațiilor puse la dispoziția publicului, există indicii clare conform cărora Kiribati nu este în măsură să furnizeze informații referitoare la caracteristicile speciilor de pești mari migratori capturate de flota sa de pescuit sau la produsele pescărești debarcate sau transbordate în porturile sale, nici să ofere detalii cu privire la fluxurile comerciale aferente acestor produse. De altfel, controalele efectuate de Kiribati în porturi constau aparent numai într-o serie de controale documentare (prin care se verifică situația licențelor, înregistrările din sistemul de monitorizare prin satelit a navelor de pescuit, rapoartele observatorilor, înscrierea în registrul navelor cu reputație bună al FFA). Totodată, se pare că există un control documentar încrucișat al cantităților care figurează în manifestul navei în raport cu cele din recipisa transportatorului, efectuat înainte de eliberarea documentului de ieșire și a declarației de transbordare. Cu toate acestea, nu există alte instrucțiuni pentru controlul fizic al operațiunilor de debarcare sau de transbordare. |
| --- | --- |

(14)

Pe baza informațiilor obținute de Comisie în timpul vizitei la fața locului și a informațiilor puse la dispoziția publicului, există indicii clare conform cărora Kiribati nu este în măsură să furnizeze informații referitoare la caracteristicile speciilor de pești mari migratori capturate de flota sa de pescuit sau la produsele pescărești debarcate sau transbordate în porturile sale, nici să ofere detalii cu privire la fluxurile comerciale aferente acestor produse. De altfel, controalele efectuate de Kiribati în porturi constau aparent numai într-o serie de controale documentare (prin care se verifică situația licențelor, înregistrările din sistemul de monitorizare prin satelit a navelor de pescuit, rapoartele observatorilor, înscrierea în registrul navelor cu reputație bună al FFA). Totodată, se pare că există un control documentar încrucișat al cantităților care figurează în manifestul navei în raport cu cele din recipisa transportatorului, efectuat înainte de eliberarea documentului de ieșire și a declarației de transbordare. Cu toate acestea, nu există alte instrucțiuni pentru controlul fizic al operațiunilor de debarcare sau de transbordare.

| (15) | Kiribati a recunoscut că nu are un sistem de trasabilitate pentru produsele pescărești capturate de nave care arborează pavilionul său sau pentru nave ale țărilor terțe care pescuiesc sau efectuează operațiuni de transbordare în apele și porturile sale. Odată ce peștele este debarcat sau transbordat în porturile din Kiribati, nu există niciun mecanism pentru urmărirea produselor în următoarele etape ale lanțului de aprovizionare. În plus, trasabilitatea produselor nu ar fi posibilă din cauza slabelor controale ale debarcărilor și transbordărilor efectuate de autoritățile competente în porturile din Kiribati, după cum se arată în considerentul 14. Kiribati nu ar fi, prin urmare, în măsură să garanteze transparența piețelor sale pentru a permite trasabilitatea peștelui sau a produselor din pește, după cum se prevede la punctul 71 din Planul internațional de acțiune al FAO pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (IPOA INN), care recomandă statelor să ia măsuri pentru a îmbunătăți transparența propriilor piețe. |
| --- | --- |

(15)

Kiribati a recunoscut că nu are un sistem de trasabilitate pentru produsele pescărești capturate de nave care arborează pavilionul său sau pentru nave ale țărilor terțe care pescuiesc sau efectuează operațiuni de transbordare în apele și porturile sale. Odată ce peștele este debarcat sau transbordat în porturile din Kiribati, nu există niciun mecanism pentru urmărirea produselor în următoarele etape ale lanțului de aprovizionare. În plus, trasabilitatea produselor nu ar fi posibilă din cauza slabelor controale ale debarcărilor și transbordărilor efectuate de autoritățile competente în porturile din Kiribati, după cum se arată în considerentul 14. Kiribati nu ar fi, prin urmare, în măsură să garanteze transparența piețelor sale pentru a permite trasabilitatea peștelui sau a produselor din pește, după cum se prevede la punctul 71 din Planul internațional de acțiune al FAO pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (IPOA INN), care recomandă statelor să ia măsuri pentru a îmbunătăți transparența propriilor piețe.

| (16) | Ținând cont de lipsa de trasabilitate constatată și de absența informațiilor care ar trebui puse la dispoziția autorităților din Kiribati cu privire la peștele debarcat sau transbordat în porturile sale, este puțin probabil ca această țară să garanteze că produsele pescărești comercializate pe teritoriul său nu provin din activități de pescuit INN. În această privință, s-ar părea că Kiribati nu respectă obligația statului portuar de a lua măsuri pentru a promova eficacitatea măsurilor internaționale de conservare și gestionare, inclusiv inspecția în porturi a documentelor, a uneltelor de pescuit sau a capturilor și interzicerea debarcărilor și transbordărilor în cazul în care s-a stabilit că respectivele capturi au fost efectuate într-un mod care subminează eficacitatea măsurilor internaționale de conservare și gestionare, așa cum se prevede la articolul 23 din UNFSA. De asemenea, rezultă că Kiribati nu a ținut seama de recomandările de la punctul 24 din IPOA INN, care îndeamnă statele de pavilion să ia măsuri ample și eficace pentru monitorizarea, controlul și supravegherea pescuitului, prin punctul de debarcare și până la destinația finală. |
| --- | --- |

(16)

Ținând cont de lipsa de trasabilitate constatată și de absența informațiilor care ar trebui puse la dispoziția autorităților din Kiribati cu privire la peștele debarcat sau transbordat în porturile sale, este puțin probabil ca această țară să garanteze că produsele pescărești comercializate pe teritoriul său nu provin din activități de pescuit INN. În această privință, s-ar părea că Kiribati nu respectă obligația statului portuar de a lua măsuri pentru a promova eficacitatea măsurilor internaționale de conservare și gestionare, inclusiv inspecția în porturi a documentelor, a uneltelor de pescuit sau a capturilor și interzicerea debarcărilor și transbordărilor în cazul în care s-a stabilit că respectivele capturi au fost efectuate într-un mod care subminează eficacitatea măsurilor internaționale de conservare și gestionare, așa cum se prevede la articolul 23 din UNFSA. De asemenea, rezultă că Kiribati nu a ținut seama de recomandările de la punctul 24 din IPOA INN, care îndeamnă statele de pavilion să ia măsuri ample și eficace pentru monitorizarea, controlul și supravegherea pescuitului, prin punctul de debarcare și până la destinația finală.

| (17) | Având în vedere situația descrisă în prezenta secțiune și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a declarațiilor transmise de Kiribati, în conformitate cu articolul 31 alineatul (3) și alineatul (4) literele (a) și (b) din Regulamentul INN, s-a putut stabili că Kiribati nu și-a îndeplinit sarcinile care îi revin în temeiul dreptului internațional, în calitate de stat de pavilion și de stat de piață, pentru prevenirea accesului pe piața sa al produselor pescărești provenite din activități de pescuit INN. |
| --- | --- |

(17)

Având în vedere situația descrisă în prezenta secțiune și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a declarațiilor transmise de Kiribati, în conformitate cu articolul 31 alineatul (3) și alineatul (4) literele (a) și (b) din Regulamentul INN, s-a putut stabili că Kiribati nu și-a îndeplinit sarcinile care îi revin în temeiul dreptului internațional, în calitate de stat de pavilion și de stat de piață, pentru prevenirea accesului pe piața sa al produselor pescărești provenite din activități de pescuit INN.

3.2.   Nerespectarea obligațiilor legate de cooperare și de asigurarea respectării normelor [articolul 31 alineatul (5) din Regulamentul INN]

| (18) | Importanța mecanismelor eficiente de cooperare trebuie subliniată având în vedere importanța navelor care arborează un pavilion străin în apele aflate sub jurisdicția Republicii Kiribati. Potrivit informațiilor furnizate de autoritățile din Kiribati în cursul vizitei Comisiei din noiembrie 2015, există în total 13 acorduri bilaterale cu asociații de pescuit. În acest sens, flota autorizată să opereze în apele Republicii Kiribati este compusă din 178 de nave cu plasă-pungă și 195 de nave cu paragate, dintre care doar 13 nave cu plasă-pungă se află sub pavilionul Republicii Kiribati. |
| --- | --- |

(18)

Importanța mecanismelor eficiente de cooperare trebuie subliniată având în vedere importanța navelor care arborează un pavilion străin în apele aflate sub jurisdicția Republicii Kiribati. Potrivit informațiilor furnizate de autoritățile din Kiribati în cursul vizitei Comisiei din noiembrie 2015, există în total 13 acorduri bilaterale cu asociații de pescuit. În acest sens, flota autorizată să opereze în apele Republicii Kiribati este compusă din 178 de nave cu plasă-pungă și 195 de nave cu paragate, dintre care doar 13 nave cu plasă-pungă se află sub pavilionul Republicii Kiribati.

| (19) | În apele Kiribati sunt autorizate să opereze navele de pescuit aflate sub pavilionul a 13 țări diferite, însă autoritățile competente au recunoscut că nu au fost stabilite canale de cooperare cu statele de pavilion respective pentru a se garanta că Kiribati își respectă obligația de a coopera cu statele de pavilion descrisă în considerentul 21. |
| --- | --- |

(19)

În apele Kiribati sunt autorizate să opereze navele de pescuit aflate sub pavilionul a 13 țări diferite, însă autoritățile competente au recunoscut că nu au fost stabilite canale de cooperare cu statele de pavilion respective pentru a se garanta că Kiribati își respectă obligația de a coopera cu statele de pavilion descrisă în considerentul 21.

| (20) | Până în prezent, Republica Kiribati a fost mai degrabă reticentă în privința cooperării cu Comisia în vederea îmbunătățirii transparenței schemei de alocare a zilelor de pescuit pentru nave (VDS) pentru gestionarea pescuitului cu plase-pungă în Pacificul de Vest și Central. Comisia a trimis o serie de scrisori atât statelor de coastă, cât și statelor de pavilion vizate, solicitând ca acestea din urmă să aibă acces la informațiile privind efortul de pescuit utilizat de navele lor de pescuit în cadrul VDS. În acest scop, Republicii Kiribati i-au fost adresate trei scrisori, la 18 noiembrie 2014, 19 decembrie 2014 și 27 aprilie 2015. Niciuna dintre cele trei solicitări nu a primit răspuns înainte de vizita Comisiei în Kiribati. Deși autoritățile din Kiribati au afirmat în timpul vizitei din noiembrie 2015 că sunt dispuse să facă schimb de informații privind VDS, ele nu au furnizat până în prezent niciun element concret cu privire la modalitățile de asigurare a accesului de către autoritățile statelor de pavilion în cauză. |
| --- | --- |

(20)

Până în prezent, Republica Kiribati a fost mai degrabă reticentă în privința cooperării cu Comisia în vederea îmbunătățirii transparenței schemei de alocare a zilelor de pescuit pentru nave (VDS) pentru gestionarea pescuitului cu plase-pungă în Pacificul de Vest și Central. Comisia a trimis o serie de scrisori atât statelor de coastă, cât și statelor de pavilion vizate, solicitând ca acestea din urmă să aibă acces la informațiile privind efortul de pescuit utilizat de navele lor de pescuit în cadrul VDS. În acest scop, Republicii Kiribati i-au fost adresate trei scrisori, la 18 noiembrie 2014, 19 decembrie 2014 și 27 aprilie 2015. Niciuna dintre cele trei solicitări nu a primit răspuns înainte de vizita Comisiei în Kiribati. Deși autoritățile din Kiribati au afirmat în timpul vizitei din noiembrie 2015 că sunt dispuse să facă schimb de informații privind VDS, ele nu au furnizat până în prezent niciun element concret cu privire la modalitățile de asigurare a accesului de către autoritățile statelor de pavilion în cauză.

| (21) | Situația din Kiribati descrisă în considerentul 20 împiedică această țară să își îndeplinească obligațiile care îi revin în temeiul articolelor 63 și 64 din UNCLOS, potrivit cărora statele de coastă și de pavilion trebuie să coopereze cu privire la speciile de pești anadromi și pești mari migratori. Articolele 7 și 20 din UNFSA dezvoltă în continuare obligația de a coopera pentru stabilirea de măsuri de conservare și gestionare compatibile și pentru asigurarea conformității cu astfel de măsuri și a executării acestora. În plus, articolul 7 alineatele (1) și (3) din Codul de conduită al FAO (4) recomandă ca statele implicate în exploatarea stocurilor de pești anadromi și a stocurilor transfrontaliere să încheie acorduri bilaterale pentru a garanta eficacitatea cooperării în vederea asigurării conservării și gestionării eficace a resurselor. Acest lucru este specificat și la punctele 28 și 51 din IPOA INN care stabilesc practicile detaliate pentru cooperarea directă între state, inclusiv schimbul de date sau informații de care dispun statele de coastă. |
| --- | --- |

(21)

Situația din Kiribati descrisă în considerentul 20 împiedică această țară să își îndeplinească obligațiile care îi revin în temeiul articolelor 63 și 64 din UNCLOS, potrivit cărora statele de coastă și de pavilion trebuie să coopereze cu privire la speciile de pești anadromi și pești mari migratori. Articolele 7 și 20 din UNFSA dezvoltă în continuare obligația de a coopera pentru stabilirea de măsuri de conservare și gestionare compatibile și pentru asigurarea conformității cu astfel de măsuri și a executării acestora. În plus, articolul 7 alineatele (1) și (3) din Codul de conduită al FAO (4) recomandă ca statele implicate în exploatarea stocurilor de pești anadromi și a stocurilor transfrontaliere să încheie acorduri bilaterale pentru a garanta eficacitatea cooperării în vederea asigurării conservării și gestionării eficace a resurselor. Acest lucru este specificat și la punctele 28 și 51 din IPOA INN care stabilesc practicile detaliate pentru cooperarea directă între state, inclusiv schimbul de date sau informații de care dispun statele de coastă.

| (22) | Cadrul juridic, stabilit în Legea privind pescuitul din 2010, modificată prin Legea (de modificare) privind pescuitul din 2015 (5), este incomplet, în special în ceea ce privește sistemul de sancțiuni. În mod concret, cadrul juridic în vigoare nu include o definiție a INN în conformitate cu IPOA INN. Legea nu prevede explicit sancțiuni în cazul încălcării normelor ORGP, al transbordării pe mare și al pescuitului dintr-un stoc care face obiectul unui moratoriu sau pentru care pescuitul este interzis. |
| --- | --- |

(22)

Cadrul juridic, stabilit în Legea privind pescuitul din 2010, modificată prin Legea (de modificare) privind pescuitul din 2015 (5), este incomplet, în special în ceea ce privește sistemul de sancțiuni. În mod concret, cadrul juridic în vigoare nu include o definiție a INN în conformitate cu IPOA INN. Legea nu prevede explicit sancțiuni în cazul încălcării normelor ORGP, al transbordării pe mare și al pescuitului dintr-un stoc care face obiectul unui moratoriu sau pentru care pescuitul este interzis.

| (23) | Noțiunea de „încălcări grave” stabilită la articolul 19 alineatul (2) din UNFSA și adoptată de către WCPFC în măsura CMM 2006-8 (6) privind procedurile de îmbarcare și inspecție întărește caracterul descurajator al unui sistem de sancțiuni prin adaptarea nivelului sancțiunilor la gravitatea activității ilegale, obiectivul fiind acela de a priva autorul infracțiunii de beneficiile economice obținute. Cu toate acestea, actualul cadru legislativ nu include noțiunea de „încălcări grave”, nici alte criterii pentru modularea sancțiunilor între un nivel minim și un nivel maxim, al cărei scop ar fi abordarea beneficiilor economice obținute din activități ilegale. |
| --- | --- |

(23)

Noțiunea de „încălcări grave” stabilită la articolul 19 alineatul (2) din UNFSA și adoptată de către WCPFC în măsura CMM 2006-8 (6) privind procedurile de îmbarcare și inspecție întărește caracterul descurajator al unui sistem de sancțiuni prin adaptarea nivelului sancțiunilor la gravitatea activității ilegale, obiectivul fiind acela de a priva autorul infracțiunii de beneficiile economice obținute. Cu toate acestea, actualul cadru legislativ nu include noțiunea de „încălcări grave”, nici alte criterii pentru modularea sancțiunilor între un nivel minim și un nivel maxim, al cărei scop ar fi abordarea beneficiilor economice obținute din activități ilegale.

| (24) | În plus, se pare că legea privind pescuitul nu cuprinde prevederi legate de recidivă. Tratarea infracțiunilor repetate este, la rândul său, esențială pentru ca sistemul de sancțiuni să aibă efecte de descurajare. Faptul că infracțiunile repetate nu sunt pedepsite în mod explicit prin măsuri mai severe subminează proporționalitatea și caracterul de descurajare al sistemului de sancțiuni din Kiribati. Beneficiile activităților ilegale repetate nu pot fi astfel neutralizate prin sancțiuni mai aspre și, ca atare, potențialii infractori nu sunt descurajați de a-și continua activitățile de pescuit INN. |
| --- | --- |

(24)

În plus, se pare că legea privind pescuitul nu cuprinde prevederi legate de recidivă. Tratarea infracțiunilor repetate este, la rândul său, esențială pentru ca sistemul de sancțiuni să aibă efecte de descurajare. Faptul că infracțiunile repetate nu sunt pedepsite în mod explicit prin măsuri mai severe subminează proporționalitatea și caracterul de descurajare al sistemului de sancțiuni din Kiribati. Beneficiile activităților ilegale repetate nu pot fi astfel neutralizate prin sancțiuni mai aspre și, ca atare, potențialii infractori nu sunt descurajați de a-și continua activitățile de pescuit INN.

| (25) | În concluzie, sistemul de sancțiuni în forma sa actuală, analizată în considerentele 22-24, nu este suficient de cuprinzător și de sever pentru a-și îndeplini funcția de descurajare. În această privință, se pare că tratarea încălcărilor grave nu este de natură să asigure conformitatea, să descurajeze încălcările, oriunde au loc, și să priveze contravenienții de beneficiile rezultate din activitățile lor ilegale, în conformitate cu articolul 19 alineatul (2) din UNFSA și cu articolul 25 alineatul (7) din Convenția WCPFC. |
| --- | --- |

(25)

În concluzie, sistemul de sancțiuni în forma sa actuală, analizată în considerentele 22-24, nu este suficient de cuprinzător și de sever pentru a-și îndeplini funcția de descurajare. În această privință, se pare că tratarea încălcărilor grave nu este de natură să asigure conformitatea, să descurajeze încălcările, oriunde au loc, și să priveze contravenienții de beneficiile rezultate din activitățile lor ilegale, în conformitate cu articolul 19 alineatul (2) din UNFSA și cu articolul 25 alineatul (7) din Convenția WCPFC.

| (26) | Având în vedere situația explicată în prezenta secțiune și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a tuturor declarațiilor transmise de Kiribati, s-a putut stabili că, în conformitate cu articolul 31 alineatele (3) și (5) din Regulamentul INN, Kiribati nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul dreptului internațional în ceea ce privește eforturile de cooperare și de asigurare a respectării legii. |
| --- | --- |

(26)

Având în vedere situația explicată în prezenta secțiune și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a tuturor declarațiilor transmise de Kiribati, s-a putut stabili că, în conformitate cu articolul 31 alineatele (3) și (5) din Regulamentul INN, Kiribati nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul dreptului internațional în ceea ce privește eforturile de cooperare și de asigurare a respectării legii.

3.3.   Nerespectarea obligațiilor de punere în aplicare a normelor internaționale [articolul 31 alineatul (6) din Regulamentul INN]

| (27) | Comisia a analizat toate informațiile considerate relevante cu privire la statutul Republicii Kiribati ca parte contractantă la UNCLOS, UNFSA, WCPFC și CITT. |
| --- | --- |

(27)

Comisia a analizat toate informațiile considerate relevante cu privire la statutul Republicii Kiribati ca parte contractantă la UNCLOS, UNFSA, WCPFC și CITT.

| (28) | În conformitate cu informațiile furnizate de Kiribati în timpul vizitei din noiembrie 2015, capturile de ton din zona economică exclusivă (ZEE) a Republicii Kiribati s-au ridicat în 2014 la aproximativ 600 000 de tone metrice (tm). |
| --- | --- |

(28)

În conformitate cu informațiile furnizate de Kiribati în timpul vizitei din noiembrie 2015, capturile de ton din zona economică exclusivă (ZEE) a Republicii Kiribati s-au ridicat în 2014 la aproximativ 600 000 de tone metrice (tm).

| (29) | Conform cifrelor prezentate în considerentul 28, Kiribati gestionează resurse globale importante de ton și, ca atare, are responsabilitatea, în calitate de stat de coastă, să asigure gestionarea responsabilă, pe termen lung și durabilă a acestei resurse. Articolele 61-64 din UNCLOS și articolele 7 și 8 din UNFSA reglementează utilizarea resurselor biologice de către statul de coastă, care ar trebui să promoveze obiectivul utilizării optime a resurselor biologice în zona sa economică exclusivă și să asigure respectarea de către resortisanții altor state care desfășoară activități de pescuit în zona sa economică exclusivă a măsurilor de conservare și de gestionare, precum și să coopereze cu statele și organizațiile regionale relevante implicate în respectivele activități de pescuit. |
| --- | --- |

(29)

Conform cifrelor prezentate în considerentul 28, Kiribati gestionează resurse globale importante de ton și, ca atare, are responsabilitatea, în calitate de stat de coastă, să asigure gestionarea responsabilă, pe termen lung și durabilă a acestei resurse. Articolele 61-64 din UNCLOS și articolele 7 și 8 din UNFSA reglementează utilizarea resurselor biologice de către statul de coastă, care ar trebui să promoveze obiectivul utilizării optime a resurselor biologice în zona sa economică exclusivă și să asigure respectarea de către resortisanții altor state care desfășoară activități de pescuit în zona sa economică exclusivă a măsurilor de conservare și de gestionare, precum și să coopereze cu statele și organizațiile regionale relevante implicate în respectivele activități de pescuit.

| (30) | În acest sens, cadrul juridic al Republicii Kiribati nu pare să asigure gestionarea eficientă și eficace a navelor care operează în apele aflate sub jurisdicția sa, intrând aparent în contradicție cu obligațiile și recomandările detaliate în considerentul 29. În plus, cadrul juridic nu prezintă în mod clar și transparent măsurile de conservare și gestionare pentru toate tipurile de ape aflate sub jurisdicția statului Kiribati. Planul de gestionare a capturilor de ton actualizat în 2014 conține o prezentare detaliată a pescuitului de ton din această țară, dar nu propune acțiuni de gestionare concrete, cu valori de referință și obiective clare. |
| --- | --- |

(30)

În acest sens, cadrul juridic al Republicii Kiribati nu pare să asigure gestionarea eficientă și eficace a navelor care operează în apele aflate sub jurisdicția sa, intrând aparent în contradicție cu obligațiile și recomandările detaliate în considerentul 29. În plus, cadrul juridic nu prezintă în mod clar și transparent măsurile de conservare și gestionare pentru toate tipurile de ape aflate sub jurisdicția statului Kiribati. Planul de gestionare a capturilor de ton actualizat în 2014 conține o prezentare detaliată a pescuitului de ton din această țară, dar nu propune acțiuni de gestionare concrete, cu valori de referință și obiective clare.

| (31) | Principiile generale care trebuie urmate de către statele de coastă pentru gestionarea stocurilor de pești anadromi și a stocurilor de pești mari migratori sunt stabilite la articolul 5 din UNFSA. În acest sens, Legea Republicii Kiribati privind pescuitul stabilește ca obiective promovarea gestionării durabile a pescuitului și protecția stocurilor de pește și a mediului marin. Cu toate acestea, se pare că alte principii stabilite în UNFSA, cum ar fi principiul precauției, al producției maxime durabile și al evitării capacității de pescuit excedentare și a pescuitului excesiv, nu sunt incluse în cadrul juridic. |
| --- | --- |

(31)

Principiile generale care trebuie urmate de către statele de coastă pentru gestionarea stocurilor de pești anadromi și a stocurilor de pești mari migratori sunt stabilite la articolul 5 din UNFSA. În acest sens, Legea Republicii Kiribati privind pescuitul stabilește ca obiective promovarea gestionării durabile a pescuitului și protecția stocurilor de pește și a mediului marin. Cu toate acestea, se pare că alte principii stabilite în UNFSA, cum ar fi principiul precauției, al producției maxime durabile și al evitării capacității de pescuit excedentare și a pescuitului excesiv, nu sunt incluse în cadrul juridic.

| (32) | Apele aflate sub jurisdicția statului Kiribati sunt menționate ca mare teritorială, ape arhipelagice și ZEE. În temeiul articolului 3 din Convenția WCPFC, sfera de competență a WCPFC cuprinde, în principiu, toate apele din Oceanul Pacific, inclusiv apele aflate sub jurisdicția statului Kiribati. Cu toate acestea, după cât se pare, Kiribati exclude apele sale teritoriale și arhipelagice de la aplicarea VDS, sistem care limitează efortul de pescuit al flotei de nave cu plasă-pungă prin alocarea unui număr de zile de pescuit. Prin urmare, principalul instrument juridic pentru conservarea resurselor piscicole din apele statului Kiribati nu se aplică unei părți considerabile a apelor aflate sub jurisdicția sa. |
| --- | --- |

(32)

Apele aflate sub jurisdicția statului Kiribati sunt menționate ca mare teritorială, ape arhipelagice și ZEE. În temeiul articolului 3 din Convenția WCPFC, sfera de competență a WCPFC cuprinde, în principiu, toate apele din Oceanul Pacific, inclusiv apele aflate sub jurisdicția statului Kiribati. Cu toate acestea, după cât se pare, Kiribati exclude apele sale teritoriale și arhipelagice de la aplicarea VDS, sistem care limitează efortul de pescuit al flotei de nave cu plasă-pungă prin alocarea unui număr de zile de pescuit. Prin urmare, principalul instrument juridic pentru conservarea resurselor piscicole din apele statului Kiribati nu se aplică unei părți considerabile a apelor aflate sub jurisdicția sa.

| (33) | Deficiențele legate de claritatea și transparența normelor aplicabile de conservare și gestionare descrise în considerentele 30-32, printre care controlul efortului de pescuit în temeiul schemei VDS, pe lângă accesul acordat unui număr de 360 de nave străine de pescuit menționate în considerentul 18, subminează punerea în aplicare eficace a măsurilor de conservare și gestionare și compromit respectarea obligațiilor prevăzute la articolul 61 alineatele (2)-(5), la articolul 62 alineatul (1) și la articolul 64 din UNCLOS privind utilizarea optimă a resurselor prin intermediul unor măsuri adecvate de conservare și gestionare. |
| --- | --- |

(33)

Deficiențele legate de claritatea și transparența normelor aplicabile de conservare și gestionare descrise în considerentele 30-32, printre care controlul efortului de pescuit în temeiul schemei VDS, pe lângă accesul acordat unui număr de 360 de nave străine de pescuit menționate în considerentul 18, subminează punerea în aplicare eficace a măsurilor de conservare și gestionare și compromit respectarea obligațiilor prevăzute la articolul 61 alineatele (2)-(5), la articolul 62 alineatul (1) și la articolul 64 din UNCLOS privind utilizarea optimă a resurselor prin intermediul unor măsuri adecvate de conservare și gestionare.

| (34) | Pe de altă parte, potrivit informațiilor publice disponibile pe internet, Kiribati ține un registru internațional pentru înregistrarea navelor (7), situat în afara statului Kiribati. Având în vedere nivelul scăzut de control din partea autorităților competente în ceea ce privește procesul de înregistrare și absența unor cerințe în acest sens, cum ar fi cele stabilite la punctul 14 din Orientările FAO privind performanța statului de pavilion, Kiribati ar fi într-o poziție dificilă în încercarea de a se asigura că navele care arborează pavilionul Republicii Kiribati au o legătură reală cu această țară. Lipsa unei astfel de legături reale între acest stat și navele care sunt înscrise în registrul său încalcă condițiile privind naționalitatea navelor stabilite la articolul 91 din UNCLOS. |
| --- | --- |

(34)

Pe de altă parte, potrivit informațiilor publice disponibile pe internet, Kiribati ține un registru internațional pentru înregistrarea navelor (7), situat în afara statului Kiribati. Având în vedere nivelul scăzut de control din partea autorităților competente în ceea ce privește procesul de înregistrare și absența unor cerințe în acest sens, cum ar fi cele stabilite la punctul 14 din Orientările FAO privind performanța statului de pavilion, Kiribati ar fi într-o poziție dificilă în încercarea de a se asigura că navele care arborează pavilionul Republicii Kiribati au o legătură reală cu această țară. Lipsa unei astfel de legături reale între acest stat și navele care sunt înscrise în registrul său încalcă condițiile privind naționalitatea navelor stabilite la articolul 91 din UNCLOS.

| (35) | Având în vedere situația descrisă în prezenta secțiune și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a tuturor declarațiilor transmise de Kiribati, s-a putut stabili în conformitate cu articolul 31 alineatele (3) și (6) din Regulamentul INN, că există indicii clare potrivit cărora această țară nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul dreptului internațional în ceea ce privește normele, reglementările și măsurile de conservare și de gestionare internaționale. |
| --- | --- |

(35)

Având în vedere situația descrisă în prezenta secțiune și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a tuturor declarațiilor transmise de Kiribati, s-a putut stabili în conformitate cu articolul 31 alineatele (3) și (6) din Regulamentul INN, că există indicii clare potrivit cărora această țară nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul dreptului internațional în ceea ce privește normele, reglementările și măsurile de conservare și de gestionare internaționale.

3.4.   Constrângeri specifice țărilor în curs de dezvoltare

| (36) | În conformitate cu indicele de dezvoltare umană al Organizației Națiunilor Unite (IDU al ONU) (8), Kiribati a fost considerată în 2015 drept o țară cu un grad mediu de dezvoltare umană (fiind clasată pe locul 137 din 188 de țări). |
| --- | --- |

(36)

În conformitate cu indicele de dezvoltare umană al Organizației Națiunilor Unite (IDU al ONU) (8), Kiribati a fost considerată în 2015 drept o țară cu un grad mediu de dezvoltare umană (fiind clasată pe locul 137 din 188 de țări).

| (37) | Deși pot exista, în general, constrângeri de capacitate specifice cu privire la control și monitorizare, constrângerile specifice din Kiribati derivate din nivelul său de dezvoltare nu pot justifica absența unor dispoziții specifice în cadrul juridic național care să se refere la instrumentele internaționale de luptă, descurajare și eliminare a activităților de pescuit INN. În plus, se pare că deficiențele sistemului de monitorizare, control și supraveghere decurg din dezechilibrul dintre capacitățile reduse ale statului Kiribati de a controla activitățile de pescuit din zona sa economică exclusivă, pe de-o parte, și amploarea flotei străine care are acces la apele sale, pe de altă parte. |
| --- | --- |

(37)

Deși pot exista, în general, constrângeri de capacitate specifice cu privire la control și monitorizare, constrângerile specifice din Kiribati derivate din nivelul său de dezvoltare nu pot justifica absența unor dispoziții specifice în cadrul juridic național care să se refere la instrumentele internaționale de luptă, descurajare și eliminare a activităților de pescuit INN. În plus, se pare că deficiențele sistemului de monitorizare, control și supraveghere decurg din dezechilibrul dintre capacitățile reduse ale statului Kiribati de a controla activitățile de pescuit din zona sa economică exclusivă, pe de-o parte, și amploarea flotei străine care are acces la apele sale, pe de altă parte.

| (38) | Având în vedere situația descrisă în prezenta secțiune și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a declarațiilor transmise de Kiribati, s-a putut stabili, în conformitate cu articolul 31 alineatul (7) din Regulamentul INN, că stadiul în care se află Kiribati în ceea ce privește guvernanța în domeniul pescuitului poate fi afectat de nivelul său de dezvoltare. Cu toate acestea, ținând cont de natura deficiențelor constatate în Kiribati și de acțiunile întreprinse pentru a remedia situația, nivelul de dezvoltare al acestei țări nu poate pe deplin scuza sau justifica performanța sa globală ca stat de pavilion, de coastă sau portuar și insuficiența acțiunilor sale de prevenire, descurajare și eliminare a pescuitului INN. |
| --- | --- |

(38)

Având în vedere situația descrisă în prezenta secțiune și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a declarațiilor transmise de Kiribati, s-a putut stabili, în conformitate cu articolul 31 alineatul (7) din Regulamentul INN, că stadiul în care se află Kiribati în ceea ce privește guvernanța în domeniul pescuitului poate fi afectat de nivelul său de dezvoltare. Cu toate acestea, ținând cont de natura deficiențelor constatate în Kiribati și de acțiunile întreprinse pentru a remedia situația, nivelul de dezvoltare al acestei țări nu poate pe deplin scuza sau justifica performanța sa globală ca stat de pavilion, de coastă sau portuar și insuficiența acțiunilor sale de prevenire, descurajare și eliminare a pescuitului INN.

4.   CONCLUZIE PRIVIND POSIBILITATEA IDENTIFICĂRII CA ȚARĂ TERȚĂ NECOOPERANTĂ

| (39) | Având în vedere concluziile la care s-a ajuns în legătură cu faptul că statul Kiribati nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul dreptului internațional în calitate de stat de pavilion, portuar, de coastă sau de piață și nu a luat măsuri pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului INN, în conformitate cu articolul 32 din Regulamentul INN, acestei țări ar trebui să i se notifice posibilitatea de a fi identificată de către Comisie ca țară terță necooperantă în ceea ce privește combaterea pescuitului INN. |
| --- | --- |

(39)

Având în vedere concluziile la care s-a ajuns în legătură cu faptul că statul Kiribati nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul dreptului internațional în calitate de stat de pavilion, portuar, de coastă sau de piață și nu a luat măsuri pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului INN, în conformitate cu articolul 32 din Regulamentul INN, acestei țări ar trebui să i se notifice posibilitatea de a fi identificată de către Comisie ca țară terță necooperantă în ceea ce privește combaterea pescuitului INN.

| (40) | În conformitate cu articolul 32 alineatul (1) din Regulamentul INN, Comisia ar trebui să transmită Republicii Kiribati o notificare cu privire la posibilitatea de a fi identificată ca țară terță necooperantă. De asemenea, Comisia ar trebui să întreprindă toate demersurile prevăzute la articolul 32 din Regulamentul INN în ceea ce privește Kiribati. În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească un termen în care această țară să poată răspunde în scris la notificare și să rectifice situația. |
| --- | --- |

(40)

În conformitate cu articolul 32 alineatul (1) din Regulamentul INN, Comisia ar trebui să transmită Republicii Kiribati o notificare cu privire la posibilitatea de a fi identificată ca țară terță necooperantă. De asemenea, Comisia ar trebui să întreprindă toate demersurile prevăzute la articolul 32 din Regulamentul INN în ceea ce privește Kiribati. În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească un termen în care această țară să poată răspunde în scris la notificare și să rectifice situația.

| (41) | În afară de aceasta, ar trebui să se precizeze faptul că notificarea adresată Republicii Kiribati cu privire la posibilitatea de a fi identificată ca țară pe care Comisia o consideră necooperantă în sensul prezentei decizii nu exclude și nici nu conduce automat la vreo acțiune ulterioară întreprinsă de Comisie sau de Consiliu în vederea identificării și stabilirii unei liste a țărilor necooperante, |
| --- | --- |

(41)

În afară de aceasta, ar trebui să se precizeze faptul că notificarea adresată Republicii Kiribati cu privire la posibilitatea de a fi identificată ca țară pe care Comisia o consideră necooperantă în sensul prezentei decizii nu exclude și nici nu conduce automat la vreo acțiune ulterioară întreprinsă de Comisie sau de Consiliu în vederea identificării și stabilirii unei liste a țărilor necooperante,

DECIDE:

Articol unic

Republicii Kiribati i se notifică posibilitatea de a fi identificată de Comisie ca țară terță necooperantă în ceea ce privește combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat.

Adoptată la Bruxelles, 21 aprilie 2016.

Pentru Comisie

Karmenu VELLA

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 286, 29.10.2008, p. 1.

1

(2)  http://www.ffa.int/

2

(3)  Acordul de la Nauru (http://www.ffa.int/node/93#attachments)

3

(4)  Codul de conduită pentru un pescuit responsabil, Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură, 1995.

4

(5)  Legea Republicii Kiribati (nr. 6 din 2010) privind conservarea, gestionarea și dezvoltarea pescuitului în Kiribati și controlul pescuitului efectuat de țări străine și al activităților conexe, modificată prin Legea Republicii Kiribati (nr. 1 din 2015) de modificare a Legii privind pescuitul din 2010.

5

(6)  https://www.wcpfc.int/system/files/Conservation%20and%20Management%20Measure-2006-08%20%5BHSB%26I%20Procedures%5D.pdf

6

(7)  Registrul navelor din Kiribati, http://www.kiribaship.com/EN/Default.aspx

7

(8)  Informații preluate de pe site-ul http://hdr.undp.org/en/statistics

8

---

| 23.4.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 144/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 144/9

---

DECIZIA COMISIEI

din 21 aprilie 2016

de notificare a unei țări terțe cu privire la posibilitatea de a fi identificată ca țară terță necooperantă în ceea ce privește combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat

(2016/C 144/06)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, de modificare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr. 1936/2001 și (CE) nr. 601/2004 și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1093/94 și (CE) nr. 1447/1999 (1), în special articolul 32,

întrucât:

1.   INTRODUCERE

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 (denumit în continuare „Regulamentul INN”) instituie un sistem al Uniunii pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN). |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 (denumit în continuare „Regulamentul INN”) instituie un sistem al Uniunii pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN).

| (2) | Capitolul VI din Regulamentul INN prevede procedura pentru identificarea țărilor terțe necooperante, demersurile cu privire la astfel de țări, stabilirea unei liste a acestor țări, eliminarea de pe această listă, publicarea listei și eventualele măsuri de urgență. |
| --- | --- |

(2)

Capitolul VI din Regulamentul INN prevede procedura pentru identificarea țărilor terțe necooperante, demersurile cu privire la astfel de țări, stabilirea unei liste a acestor țări, eliminarea de pe această listă, publicarea listei și eventualele măsuri de urgență.

| (3) | În conformitate cu articolul 32 din Regulamentul INN, Comisia trebuie să trimită o notificare țărilor terțe cu privire la posibilitatea de a fi identificate ca țări terțe necooperante. Această notificare este de natură preliminară. Notificarea trebuie să se bazeze pe criteriile prevăzute la articolul 31 din Regulamentul INN. De asemenea, Comisia trebuie să întreprindă toate demersurile prevăzute la articolul 32 din regulamentul menționat în ceea ce privește țările terțe notificate. În special, Comisia trebuie să includă în notificare informații privind faptele și motivele esențiale care stau la baza respectivei identificări și să ofere țărilor în cauză posibilitatea de a răspunde și de a furniza elemente de probă care să infirme identificarea sau, după caz, un plan de acțiune destinat să amelioreze situația și măsurile adoptate pentru a o remedia. Comisia trebuie să acorde țărilor terțe notificate o perioadă de timp corespunzătoare pentru a răspunde la notificare și un termen rezonabil pentru a remedia situația. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 32 din Regulamentul INN, Comisia trebuie să trimită o notificare țărilor terțe cu privire la posibilitatea de a fi identificate ca țări terțe necooperante. Această notificare este de natură preliminară. Notificarea trebuie să se bazeze pe criteriile prevăzute la articolul 31 din Regulamentul INN. De asemenea, Comisia trebuie să întreprindă toate demersurile prevăzute la articolul 32 din regulamentul menționat în ceea ce privește țările terțe notificate. În special, Comisia trebuie să includă în notificare informații privind faptele și motivele esențiale care stau la baza respectivei identificări și să ofere țărilor în cauză posibilitatea de a răspunde și de a furniza elemente de probă care să infirme identificarea sau, după caz, un plan de acțiune destinat să amelioreze situația și măsurile adoptate pentru a o remedia. Comisia trebuie să acorde țărilor terțe notificate o perioadă de timp corespunzătoare pentru a răspunde la notificare și un termen rezonabil pentru a remedia situația.

| (4) | În conformitate cu articolul 31 din Regulamentul INN, Comisia trebuie să identifice țările terțe pe care le consideră necooperante în ceea ce privește combaterea pescuitului INN. O țară terță trebuie să fie identificată ca necooperantă în cazul în care nu se achită de obligațiile care îi revin în temeiul dreptului internațional în calitatea sa de stat de pavilion, portuar, de coastă sau de piață și care presupun luarea de măsuri de prevenire, descurajare și eliminare a pescuitului INN. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu articolul 31 din Regulamentul INN, Comisia trebuie să identifice țările terțe pe care le consideră necooperante în ceea ce privește combaterea pescuitului INN. O țară terță trebuie să fie identificată ca necooperantă în cazul în care nu se achită de obligațiile care îi revin în temeiul dreptului internațional în calitatea sa de stat de pavilion, portuar, de coastă sau de piață și care presupun luarea de măsuri de prevenire, descurajare și eliminare a pescuitului INN.

| (5) | Identificarea țărilor terțe necooperante trebuie să se bazeze pe revizuirea tuturor informațiilor prevăzute la articolul 31 alineatul (2) din Regulamentul INN. |
| --- | --- |

(5)

Identificarea țărilor terțe necooperante trebuie să se bazeze pe revizuirea tuturor informațiilor prevăzute la articolul 31 alineatul (2) din Regulamentul INN.

| (6) | În conformitate cu articolul 33 din Regulamentul INN, Consiliul trebuie să stabilească o listă a țărilor terțe necooperante. Măsurile prevăzute, printre altele, la articolul 38 din Regulamentul INN se aplică țărilor respective. |
| --- | --- |

(6)

În conformitate cu articolul 33 din Regulamentul INN, Consiliul trebuie să stabilească o listă a țărilor terțe necooperante. Măsurile prevăzute, printre altele, la articolul 38 din Regulamentul INN se aplică țărilor respective.

| (7) | În temeiul articolului 20 alineatul (1) din Regulamentul INN, acceptarea certificatelor de captură validate prezentate de țări terțe de pavilion face obiectul unei notificări adresate Comisiei cu privire la mecanismele pentru punerea în aplicare, controlul și asigurarea respectării legilor, a reglementărilor și a măsurilor de conservare și gestionare pe care trebuie să le respecte navele de pescuit ale respectivelor țări terțe. |
| --- | --- |

(7)

În temeiul articolului 20 alineatul (1) din Regulamentul INN, acceptarea certificatelor de captură validate prezentate de țări terțe de pavilion face obiectul unei notificări adresate Comisiei cu privire la mecanismele pentru punerea în aplicare, controlul și asigurarea respectării legilor, a reglementărilor și a măsurilor de conservare și gestionare pe care trebuie să le respecte navele de pescuit ale respectivelor țări terțe.

| (8) | În conformitate cu articolul 20 alineatul (4) din Regulamentul INN, Comisia trebuie să coopereze pe plan administrativ cu țări terțe în domeniile legate de punerea în aplicare a regulamentului menționat anterior. |
| --- | --- |

(8)

În conformitate cu articolul 20 alineatul (4) din Regulamentul INN, Comisia trebuie să coopereze pe plan administrativ cu țări terțe în domeniile legate de punerea în aplicare a regulamentului menționat anterior.

2.   PROCEDURA CU PRIVIRE LA REPUBLICA SIERRA LEONE

| (9) | Republica Sierra Leone (denumită în continuare „Sierra Leone”) nu a prezentat Comisiei notificarea sa în calitate de stat de pavilion în conformitate cu articolul 20 din Regulamentul INN. |
| --- | --- |

(9)

Republica Sierra Leone (denumită în continuare „Sierra Leone”) nu a prezentat Comisiei notificarea sa în calitate de stat de pavilion în conformitate cu articolul 20 din Regulamentul INN.

| (10) | În perioada 2014-2016, Comisia a desfășurat o cooperare administrativă cu autoritățile din Sierra Leone. Această cooperare a vizat aspecte legate de implementare, control și asigurarea respectării legilor, a reglementărilor și a măsurilor de conservare și gestionare de către Sierra Leone. Ea a implicat totodată un schimb de observații scrise și orale, precum și o vizită la fața locului. Comisia a obținut și a verificat toate informațiile considerate necesare privind măsurile luate de Sierra Leone pentru implementarea, controlul și asigurarea respectării legilor, a reglementărilor și a măsurilor de conservare și gestionare care trebuie îndeplinite de către navele de pescuit, precum și măsurile luate de această țară în vederea îndeplinirii obligațiilor în lupta împotriva pescuitului INN. |
| --- | --- |

(10)

În perioada 2014-2016, Comisia a desfășurat o cooperare administrativă cu autoritățile din Sierra Leone. Această cooperare a vizat aspecte legate de implementare, control și asigurarea respectării legilor, a reglementărilor și a măsurilor de conservare și gestionare de către Sierra Leone. Ea a implicat totodată un schimb de observații scrise și orale, precum și o vizită la fața locului. Comisia a obținut și a verificat toate informațiile considerate necesare privind măsurile luate de Sierra Leone pentru implementarea, controlul și asigurarea respectării legilor, a reglementărilor și a măsurilor de conservare și gestionare care trebuie îndeplinite de către navele de pescuit, precum și măsurile luate de această țară în vederea îndeplinirii obligațiilor în lupta împotriva pescuitului INN.

| (11) | Sierra Leone este membră a Comisiei Internaționale pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT) și a Comisiei Tonului din Oceanul Indian (IOTC). Sierra Leone a ratificat Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării din 1982 (UNCLOS). |
| --- | --- |

(11)

Sierra Leone este membră a Comisiei Internaționale pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT) și a Comisiei Tonului din Oceanul Indian (IOTC). Sierra Leone a ratificat Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării din 1982 (UNCLOS).

| (12) | Pentru a evalua dacă Sierra Leone respectă obligațiile internaționale care îi revin în calitate de stat de pavilion, portuar, de coastă sau de piață, obligații prevăzute în acordurile internaționale menționate în considerentul 11 și stabilite de organizațiile regionale de gestionare a pescuitului (ORGP) relevante, Comisia a solicitat, a cules și a analizat toate informațiile necesare. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a evalua dacă Sierra Leone respectă obligațiile internaționale care îi revin în calitate de stat de pavilion, portuar, de coastă sau de piață, obligații prevăzute în acordurile internaționale menționate în considerentul 11 și stabilite de organizațiile regionale de gestionare a pescuitului (ORGP) relevante, Comisia a solicitat, a cules și a analizat toate informațiile necesare.

3.   POSIBILITATEA CA REPUBLICA SIERRA LEONE SĂ FIE IDENTIFICATĂ CA ȚARĂ TERȚĂ NECOOPERANTĂ

| (13) | În conformitate cu articolul 31 alineatul (3) din Regulamentul INN, Comisia a analizat obligațiile Republicii Sierra Leone în calitate de stat de pavilion, portuar, de coastă sau de piață. În scopul respectivei revizuiri, Comisia a ținut seama de criteriile enumerate la articolul 31 alineatele (4)-(7) din Regulamentul INN și de legislația internațională în vigoare. |
| --- | --- |

(13)

În conformitate cu articolul 31 alineatul (3) din Regulamentul INN, Comisia a analizat obligațiile Republicii Sierra Leone în calitate de stat de pavilion, portuar, de coastă sau de piață. În scopul respectivei revizuiri, Comisia a ținut seama de criteriile enumerate la articolul 31 alineatele (4)-(7) din Regulamentul INN și de legislația internațională în vigoare.

3.1   Recurența activităților de pescuit INN și a fluxurilor comerciale INN [articolul 31 alineatul (4) din Regulamentul INN]

| (14) | Decretul privind gestionarea și dezvoltarea pescuitului din 1994 și Regulamentele privind pescuitul din 1995 reglementează numai activitățile desfășurate de nave de pescuit aflate sub pavilionul statului Sierra Leone în ape care intră sub jurisdicția acestei țări. |
| --- | --- |

(14)

Decretul privind gestionarea și dezvoltarea pescuitului din 1994 și Regulamentele privind pescuitul din 1995 reglementează numai activitățile desfășurate de nave de pescuit aflate sub pavilionul statului Sierra Leone în ape care intră sub jurisdicția acestei țări.

| (15) | Pe baza informațiilor puse la dispoziția publicului, precum și a informațiilor colectate de Comisie, aceasta din urmă a stabilit că există dovezi potrivit cărora o serie de nave aflate anterior sub pavilionul statului Sierra Leone au fost implicate în activități de pescuit INN. Aceste nave figurează pe listele de nave de pescuit INN ale ORGP (2) ca nave care au arborat pavilionul statului Sierra Leone după includerea lor pe aceste liste (3). Este vorba despre navele BAROON, GORILERO, KUNLUN, VIKING și YONGDING. |
| --- | --- |

(15)

Pe baza informațiilor puse la dispoziția publicului, precum și a informațiilor colectate de Comisie, aceasta din urmă a stabilit că există dovezi potrivit cărora o serie de nave aflate anterior sub pavilionul statului Sierra Leone au fost implicate în activități de pescuit INN. Aceste nave figurează pe listele de nave de pescuit INN ale ORGP (2) ca nave care au arborat pavilionul statului Sierra Leone după includerea lor pe aceste liste (3). Este vorba despre navele BAROON, GORILERO, KUNLUN, VIKING și YONGDING.

| (16) | Există indicii clare conform cărora autoritatea responsabilă cu înregistrarea navelor nu informează în mod sistematic autoritățile cu privire la înregistrarea de noi nave de pescuit sau nu solicită controale ale antecedentelor acestor nave de pescuit. De asemenea, se pare că entitatea responsabilă cu registrul internațional al navelor nu se consultă cu autoritățile naționale înainte de a înregistra o navă de pescuit care urmează să își desfășoare activitatea în afara zonei economice exclusive (ZEE) a statului Sierra Leone. Prin urmare, lista navelor de pescuit care arborează pavilionul statului Sierra Leone ar putea fi considerată ca nefiind consolidată: conform datelor existente, autoritatea responsabilă cu activitățile de pescuit nu dispune de nicio informație cu privire la navele de pescuit din Sierra Leone care operează în afara ZEE a acestei țări, în timp ce autoritatea responsabilă cu înregistrarea navelor deține doar informații parțiale privind situația registrului flotei de pescuit din Sierra Leone. Se poate considera că aparenta lipsă de cooperare dintre entitatea responsabilă cu registrul internațional al navelor și autoritățile naționale diminuează capacitatea Republicii Sierra Leone de a monitoriza dimensiunea și activitățile flotei sale, fapt care poate permite operatorilor ilegali să utilizeze pavilionul statului Sierra Leone fără a fi detectați. |
| --- | --- |

(16)

Există indicii clare conform cărora autoritatea responsabilă cu înregistrarea navelor nu informează în mod sistematic autoritățile cu privire la înregistrarea de noi nave de pescuit sau nu solicită controale ale antecedentelor acestor nave de pescuit. De asemenea, se pare că entitatea responsabilă cu registrul internațional al navelor nu se consultă cu autoritățile naționale înainte de a înregistra o navă de pescuit care urmează să își desfășoare activitatea în afara zonei economice exclusive (ZEE) a statului Sierra Leone. Prin urmare, lista navelor de pescuit care arborează pavilionul statului Sierra Leone ar putea fi considerată ca nefiind consolidată: conform datelor existente, autoritatea responsabilă cu activitățile de pescuit nu dispune de nicio informație cu privire la navele de pescuit din Sierra Leone care operează în afara ZEE a acestei țări, în timp ce autoritatea responsabilă cu înregistrarea navelor deține doar informații parțiale privind situația registrului flotei de pescuit din Sierra Leone. Se poate considera că aparenta lipsă de cooperare dintre entitatea responsabilă cu registrul internațional al navelor și autoritățile naționale diminuează capacitatea Republicii Sierra Leone de a monitoriza dimensiunea și activitățile flotei sale, fapt care poate permite operatorilor ilegali să utilizeze pavilionul statului Sierra Leone fără a fi detectați.

| (17) | Comisia a stabilit că există până la 50 de nave de pescuit care arborează pavilionul Sierra Leone și care operează în afara ZEE a acestei țări fără autorizație din partea autorităților competente din Sierra Leone. Această situație pare să reprezinte o încălcare a Deciziei Cabinetului din 2010 prin care se suspenda înregistrarea navelor de pescuit prin intermediul registrului internațional. În plus, autoritățile din Sierra Leone au recunoscut că aceste nave aflate sub pavilionul său și care operează în afara ZEE nu sunt monitorizate, controlate sau supravegheate de către autoritatea pentru pescuit. Ele nu raportează poziția lor geografică centrului de monitorizare a pescuitului din Sierra Leone, nici nu transmit autorităților naționale din domeniul pescuitului informații cu privire la capturi, debarcări sau transbordări. |
| --- | --- |

(17)

Comisia a stabilit că există până la 50 de nave de pescuit care arborează pavilionul Sierra Leone și care operează în afara ZEE a acestei țări fără autorizație din partea autorităților competente din Sierra Leone. Această situație pare să reprezinte o încălcare a Deciziei Cabinetului din 2010 prin care se suspenda înregistrarea navelor de pescuit prin intermediul registrului internațional. În plus, autoritățile din Sierra Leone au recunoscut că aceste nave aflate sub pavilionul său și care operează în afara ZEE nu sunt monitorizate, controlate sau supravegheate de către autoritatea pentru pescuit. Ele nu raportează poziția lor geografică centrului de monitorizare a pescuitului din Sierra Leone, nici nu transmit autorităților naționale din domeniul pescuitului informații cu privire la capturi, debarcări sau transbordări.

| (18) | Comisia a examinat măsurile luate de Sierra Leone în ceea ce privește accesul produselor pescărești provenite din activitățile de pescuit INN pe piața sa. Navele din Sierra Leone care operează în afara ZEE a acestei țări nu fac obiectul niciunei forme de control din partea autorităților din Sierra Leone. Aceste nave nu raportează, nici nu transmit autorităților din Sierra Leone informații legate de activitățile, de debarcările și de transbordările lor. Prin urmare, este puțin probabil să se garanteze trasabilitatea peștelui sau a produselor pescărești provenite de la aceste nave. |
| --- | --- |

(18)

Comisia a examinat măsurile luate de Sierra Leone în ceea ce privește accesul produselor pescărești provenite din activitățile de pescuit INN pe piața sa. Navele din Sierra Leone care operează în afara ZEE a acestei țări nu fac obiectul niciunei forme de control din partea autorităților din Sierra Leone. Aceste nave nu raportează, nici nu transmit autorităților din Sierra Leone informații legate de activitățile, de debarcările și de transbordările lor. Prin urmare, este puțin probabil să se garanteze trasabilitatea peștelui sau a produselor pescărești provenite de la aceste nave.

| (19) | Situația din Sierra Leone descrisă în considerentele 15-18 nu răspunde cerințelor formulate la articolul 94 alineatele (1) și (2) din UNCLOS, care prevede că fiecare stat trebuie să își exercite în mod eficace jurisdicția și controlul asupra navelor care arborează pavilionul său. De asemenea, ea contravine cerințelor de la punctul 24 al Planului internațional de acțiune pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (IPOA INN) al Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO), care prevede obligația de a efectua controale cuprinzătoare și eficace ale activităților de pescuit, precum și de la punctul 35 din IPOA INN, care prevede că un stat de pavilion trebuie să se asigure, înainte de a înregistra o navă, că poate să își exercite responsabilitatea de a garanta că nava respectivă nu se angajează în activități de pescuit INN. Situația din Sierra Leone contravine și cerințelor de la punctul 36 din IPOA INN, care prevede că statele de pavilion trebuie să evite includerea sub pavilionul lor a navelor cu antecedente de nerespectare a regulilor, precum și cerințelor de la punctul 42 din IPOA INN, care prevede că fiecare stat trebuie să țină un registru al navelor care să includă denumirea și datele de identificare ale navelor care îi arborează pavilionul. Sierra Leone nu a respectat nici dispozițiile de la punctul 71 din IPOA INN, care îndeamnă statele membre să ia măsuri pentru a îmbunătăți transparența propriilor piețe în scopul de a asigura trasabilitatea peștelui sau a produselor pescărești. De asemenea, această țară nu s-a conformat articolului 11 din Codul de conduită al FAO pentru un pescuit responsabil (Codul de conduită al FAO), care stabilește bune practici privind activitățile post-capturare și comerțul internațional responsabil. |
| --- | --- |

(19)

Situația din Sierra Leone descrisă în considerentele 15-18 nu răspunde cerințelor formulate la articolul 94 alineatele (1) și (2) din UNCLOS, care prevede că fiecare stat trebuie să își exercite în mod eficace jurisdicția și controlul asupra navelor care arborează pavilionul său. De asemenea, ea contravine cerințelor de la punctul 24 al Planului internațional de acțiune pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (IPOA INN) al Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO), care prevede obligația de a efectua controale cuprinzătoare și eficace ale activităților de pescuit, precum și de la punctul 35 din IPOA INN, care prevede că un stat de pavilion trebuie să se asigure, înainte de a înregistra o navă, că poate să își exercite responsabilitatea de a garanta că nava respectivă nu se angajează în activități de pescuit INN. Situația din Sierra Leone contravine și cerințelor de la punctul 36 din IPOA INN, care prevede că statele de pavilion trebuie să evite includerea sub pavilionul lor a navelor cu antecedente de nerespectare a regulilor, precum și cerințelor de la punctul 42 din IPOA INN, care prevede că fiecare stat trebuie să țină un registru al navelor care să includă denumirea și datele de identificare ale navelor care îi arborează pavilionul. Sierra Leone nu a respectat nici dispozițiile de la punctul 71 din IPOA INN, care îndeamnă statele membre să ia măsuri pentru a îmbunătăți transparența propriilor piețe în scopul de a asigura trasabilitatea peștelui sau a produselor pescărești. De asemenea, această țară nu s-a conformat articolului 11 din Codul de conduită al FAO pentru un pescuit responsabil (Codul de conduită al FAO), care stabilește bune practici privind activitățile post-capturare și comerțul internațional responsabil.

| (20) | Având în vedere situația explicată în prezenta secțiune a deciziei și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și toate declarațiile făcute de Sierra Leone, s-a putut stabili, în conformitate cu articolul 31 alineatul (3) și cu articolul 31 alineatul (4) literele (a) și (b) din Regulamentul INN, că există indicii clare conform cărora Sierra Leone nu s-a achitat de obligațiile care îi revin în baza legislației internaționale în calitate de stat de pavilion, portuar, de coastă sau de piață în ceea ce privește navele implicate în pescuitul INN și pescuitul INN desfășurat sau sprijinit de nave care arborează pavilionul său sau de resortisanți ai săi și nu a luat suficiente măsuri pentru a preveni accesul pe piața sa al produselor pescărești provenite din pescuitul INN. |
| --- | --- |

(20)

Având în vedere situația explicată în prezenta secțiune a deciziei și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și toate declarațiile făcute de Sierra Leone, s-a putut stabili, în conformitate cu articolul 31 alineatul (3) și cu articolul 31 alineatul (4) literele (a) și (b) din Regulamentul INN, că există indicii clare conform cărora Sierra Leone nu s-a achitat de obligațiile care îi revin în baza legislației internaționale în calitate de stat de pavilion, portuar, de coastă sau de piață în ceea ce privește navele implicate în pescuitul INN și pescuitul INN desfășurat sau sprijinit de nave care arborează pavilionul său sau de resortisanți ai săi și nu a luat suficiente măsuri pentru a preveni accesul pe piața sa al produselor pescărești provenite din pescuitul INN.

3.2   Nerespectarea obligațiilor legate de cooperare și de asigurarea respectării normelor [articolul 31 alineatul (5) din Regulamentul INN]

| (21) | Cu toate că autoritățile din domeniul pescuitului din Sierra Leone au fost, în general, cooperante în relația cu Comisia, au răspuns la solicitările de informații și au oferit feedback, capacitatea lor de răspuns la anumite solicitări a fost limitată din cauza situației registrului internațional și a lipsei de cooperare dintre entitatea responsabilă cu registrul internațional al navelor și autoritățile naționale, așa cum reiese din secțiunea 3.1. |
| --- | --- |

(21)

Cu toate că autoritățile din domeniul pescuitului din Sierra Leone au fost, în general, cooperante în relația cu Comisia, au răspuns la solicitările de informații și au oferit feedback, capacitatea lor de răspuns la anumite solicitări a fost limitată din cauza situației registrului internațional și a lipsei de cooperare dintre entitatea responsabilă cu registrul internațional al navelor și autoritățile naționale, așa cum reiese din secțiunea 3.1.

| (22) | Sierra Leone este un stat de coastă important din Africa de Vest, cu zone de pescuit bogate, care atrag nave din țări terțe. În noiembrie 2015, 155 de nave aflate sub pavilion străin au fost autorizate să pescuiască în apele statului Sierra Leone. Toate navele, cu excepția tonierelor, au un observator la bord. Nu toate navele au la bord un sistem de monitorizare prin satelit a navelor de pescuit (VMS). În absența unui sistem adecvat de observatori la nivelul tuturor componentelor flotei și a dispozitivelor VMS la bordul tuturor navelor de pescuit industrial, Sierra Leone nu poate să garanteze că nu există nave implicate în activități de pescuit INN. Se poate considera că numărul licențelor atribuite nu este în concordanță nici cu capacitatea de control, nici cu resursele disponibile. |
| --- | --- |

(22)

Sierra Leone este un stat de coastă important din Africa de Vest, cu zone de pescuit bogate, care atrag nave din țări terțe. În noiembrie 2015, 155 de nave aflate sub pavilion străin au fost autorizate să pescuiască în apele statului Sierra Leone. Toate navele, cu excepția tonierelor, au un observator la bord. Nu toate navele au la bord un sistem de monitorizare prin satelit a navelor de pescuit (VMS). În absența unui sistem adecvat de observatori la nivelul tuturor componentelor flotei și a dispozitivelor VMS la bordul tuturor navelor de pescuit industrial, Sierra Leone nu poate să garanteze că nu există nave implicate în activități de pescuit INN. Se poate considera că numărul licențelor atribuite nu este în concordanță nici cu capacitatea de control, nici cu resursele disponibile.

| (23) | Sierra Leone este, de asemenea, un stat de pavilion important, care operează un registru internațional și atrage nave din țări terțe care nu au o legătură directă cu această țară. După cum se explică în considerentul 17, aceste nave operează în afara ZEE din Sierra Leone, în marea liberă și în apele țărilor terțe. Comisia a stabilit că, deși Sierra Leone cooperează cu țările din subregiune în cadrul Comisiei subregionale pentru pescuit (SRFC), această țară nu pare să coopereze cu țări terțe din afara regiunii în care operează navele de pescuit din Sierra Leone. Această lipsă de cooperare ar putea fi pusă pe seama faptului că autoritățile din Sierra Leone par să dețină puține informații sau chiar nicio informație cu privire la navele care arborează pavilionul statului Sierra Leone și care operează în afara ZEE naționale. |
| --- | --- |

(23)

Sierra Leone este, de asemenea, un stat de pavilion important, care operează un registru internațional și atrage nave din țări terțe care nu au o legătură directă cu această țară. După cum se explică în considerentul 17, aceste nave operează în afara ZEE din Sierra Leone, în marea liberă și în apele țărilor terțe. Comisia a stabilit că, deși Sierra Leone cooperează cu țările din subregiune în cadrul Comisiei subregionale pentru pescuit (SRFC), această țară nu pare să coopereze cu țări terțe din afara regiunii în care operează navele de pescuit din Sierra Leone. Această lipsă de cooperare ar putea fi pusă pe seama faptului că autoritățile din Sierra Leone par să dețină puține informații sau chiar nicio informație cu privire la navele care arborează pavilionul statului Sierra Leone și care operează în afara ZEE naționale.

| (24) | Cadrul juridic național privind pescuitul (4) nu mai este de actualitate și trebuie revizuit pentru a se garanta coerența dintre legislația națională și normele internaționale și regionale. Definiția activităților de pescuit include căutarea, capturarea, prinderea și recoltarea peștelui, precum și orice activitate de susținere sau pregătire a acestor activități, inclusiv prin utilizarea de aeronave. Definiția navelor de pescuit include navele care desfășoară activități legate de pescuit. Activitățile legate de pescuit includ transbordarea, depozitarea, prelucrarea, transportul și realimentarea și aprovizionarea navelor de pescuit. Textele legislative respective nu definesc însă în mod precis activitățile de pescuit INN sau încălcările grave, definite în legislația internațională, și nu prevăd în mod clar măsuri coercitive și sancțiuni pentru activitățile desfășurate de navele din Sierra Leone în afara jurisdicției acestei țări sau de resortisanții care sprijină sau sunt implicați în activități de pescuit INN. Există indicii clare potrivit cărora sistemul de sancțiuni din Sierra Leone nu este disuasiv, nici proporțional, așa cum ar trebui să fie dacă s-ar respecta obligațiile internaționale. Valoarea amenzilor nu este proporțională cu valoarea peștelui capturat în mod ilegal și, ca atare, nu îi privează în mod sistematic pe autorii infracțiunilor de beneficiile obținute în urma activităților ilegale. Valoarea amenzilor nu este proporțională cu pagubele cauzate asupra resurselor piscicole și asupra mediului. |
| --- | --- |

(24)

Cadrul juridic național privind pescuitul (4) nu mai este de actualitate și trebuie revizuit pentru a se garanta coerența dintre legislația națională și normele internaționale și regionale. Definiția activităților de pescuit include căutarea, capturarea, prinderea și recoltarea peștelui, precum și orice activitate de susținere sau pregătire a acestor activități, inclusiv prin utilizarea de aeronave. Definiția navelor de pescuit include navele care desfășoară activități legate de pescuit. Activitățile legate de pescuit includ transbordarea, depozitarea, prelucrarea, transportul și realimentarea și aprovizionarea navelor de pescuit. Textele legislative respective nu definesc însă în mod precis activitățile de pescuit INN sau încălcările grave, definite în legislația internațională, și nu prevăd în mod clar măsuri coercitive și sancțiuni pentru activitățile desfășurate de navele din Sierra Leone în afara jurisdicției acestei țări sau de resortisanții care sprijină sau sunt implicați în activități de pescuit INN. Există indicii clare potrivit cărora sistemul de sancțiuni din Sierra Leone nu este disuasiv, nici proporțional, așa cum ar trebui să fie dacă s-ar respecta obligațiile internaționale. Valoarea amenzilor nu este proporțională cu valoarea peștelui capturat în mod ilegal și, ca atare, nu îi privează în mod sistematic pe autorii infracțiunilor de beneficiile obținute în urma activităților ilegale. Valoarea amenzilor nu este proporțională cu pagubele cauzate asupra resurselor piscicole și asupra mediului.

| (25) | Centrul de operațiuni comune (COC) este responsabil cu implementarea obligațiilor de monitorizare, control și supraveghere a pescuitului (MCS). Datorită finanțării prin proiecte internaționale, COC a fost echipat corespunzător pentru îndeplinirea funcțiilor MCS. Cu toate acestea, din cauza resurselor financiare limitate, capacitatea operațională a COC pare să fie limitată, deoarece bugetul alocat pentru acoperirea costurilor operaționale este inadecvat sau inexistent. Prin urmare, Sierra Leone pare să ducă lipsă de resurse materiale și financiare pentru combaterea pescuitului INN. |
| --- | --- |

(25)

Centrul de operațiuni comune (COC) este responsabil cu implementarea obligațiilor de monitorizare, control și supraveghere a pescuitului (MCS). Datorită finanțării prin proiecte internaționale, COC a fost echipat corespunzător pentru îndeplinirea funcțiilor MCS. Cu toate acestea, din cauza resurselor financiare limitate, capacitatea operațională a COC pare să fie limitată, deoarece bugetul alocat pentru acoperirea costurilor operaționale este inadecvat sau inexistent. Prin urmare, Sierra Leone pare să ducă lipsă de resurse materiale și financiare pentru combaterea pescuitului INN.

| (26) | Cadrul juridic și măsurile de asigurare a respectării normelor din Sierra Leone nu respectă cerințele de bază formulate la articolele 61, 62 și 117-119 din UNCLOS. Faptele descrise în considerentele 20-24 arată că Sierra Leone nu a reușit să respecte condițiile prevăzute la articolul 94 din UNCLOS, care prevede că un stat de pavilion își asumă jurisdicția, în conformitate cu legislația internă, asupra fiecărei nave care arborează pavilionul său și asupra căpitanului, ofițerilor și echipajului navei respective. Conform datelor disponibile, Sierra Leone nu poate demonstra că a instituit un regim adecvat de sancțiuni pentru a combate pescuitul INN conform recomandărilor de la punctul 21 din IPOA INN. De asemenea, Sierra Leone nu a ținut seama de recomandările de la punctul 24 din IPOA INN, care îndeamnă statele de pavilion să ia măsuri cuprinzătoare și eficiente pentru monitorizarea, controlul și supravegherea pescuitului, la punctul de debarcare și până la destinația finală, inclusiv prin implementarea unui sistem de monitorizare prin satelit a navelor de pescuit (VMS) în conformitate cu normele naționale, regionale și internaționale în vigoare. |
| --- | --- |

(26)

Cadrul juridic și măsurile de asigurare a respectării normelor din Sierra Leone nu respectă cerințele de bază formulate la articolele 61, 62 și 117-119 din UNCLOS. Faptele descrise în considerentele 20-24 arată că Sierra Leone nu a reușit să respecte condițiile prevăzute la articolul 94 din UNCLOS, care prevede că un stat de pavilion își asumă jurisdicția, în conformitate cu legislația internă, asupra fiecărei nave care arborează pavilionul său și asupra căpitanului, ofițerilor și echipajului navei respective. Conform datelor disponibile, Sierra Leone nu poate demonstra că a instituit un regim adecvat de sancțiuni pentru a combate pescuitul INN conform recomandărilor de la punctul 21 din IPOA INN. De asemenea, Sierra Leone nu a ținut seama de recomandările de la punctul 24 din IPOA INN, care îndeamnă statele de pavilion să ia măsuri cuprinzătoare și eficiente pentru monitorizarea, controlul și supravegherea pescuitului, la punctul de debarcare și până la destinația finală, inclusiv prin implementarea unui sistem de monitorizare prin satelit a navelor de pescuit (VMS) în conformitate cu normele naționale, regionale și internaționale în vigoare.

| (27) | Având în vedere situația prezentată în prezenta secțiune a deciziei și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a tuturor declarațiilor transmise de Sierra Leone, s-a putut stabili că, în conformitate cu articolul 31 alineatele (3) și (5) din Regulamentul INN, Sierra Leone nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul dreptului internațional în ceea ce privește cooperarea și asigurarea respectării legii. |
| --- | --- |

(27)

Având în vedere situația prezentată în prezenta secțiune a deciziei și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a tuturor declarațiilor transmise de Sierra Leone, s-a putut stabili că, în conformitate cu articolul 31 alineatele (3) și (5) din Regulamentul INN, Sierra Leone nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul dreptului internațional în ceea ce privește cooperarea și asigurarea respectării legii.

3.3   Nerespectarea obligațiilor de punere în aplicare a normelor internaționale [articolul 31 alineatul (6) din Regulamentul INN]

| (28) | Sierra Leone a ratificat UNCLOS în 1994 și este parte contractantă la ICCAT și IOTC. |
| --- | --- |

(28)

Sierra Leone a ratificat UNCLOS în 1994 și este parte contractantă la ICCAT și IOTC.

| (29) | În perioada 2009-2012, Sierra Leone a fost identificată de ICCAT drept țară care nu respectă cerințele în vigoare. Acest statut a fost retras în 2013, dar situația din 2014 a ridicat semne de întrebare, deoarece ICCAT nu a primit în 2015 nici rapoarte anuale, nici tabele de conformitate. Mai multe probleme repetate legate de conformitate au fost identificate și în cadrul raportul de conformitate al IOTC pentru Sierra Leone, în special nerespectarea generalizată a măsurilor IOTC și incapacitatea de a furniza rapoarte și informații în conformitate cu Rezoluțiile 12/11, 01/06, 10/09, SC04 și S17. Sierra Leone este parte contractantă numai la ICCAT și IOTC, nu și la alte ORGP, și aceasta în pofida structurii și a zonei de operare a flotei de pescuit din Sierra Leone. |
| --- | --- |

(29)

În perioada 2009-2012, Sierra Leone a fost identificată de ICCAT drept țară care nu respectă cerințele în vigoare. Acest statut a fost retras în 2013, dar situația din 2014 a ridicat semne de întrebare, deoarece ICCAT nu a primit în 2015 nici rapoarte anuale, nici tabele de conformitate. Mai multe probleme repetate legate de conformitate au fost identificate și în cadrul raportul de conformitate al IOTC pentru Sierra Leone, în special nerespectarea generalizată a măsurilor IOTC și incapacitatea de a furniza rapoarte și informații în conformitate cu Rezoluțiile 12/11, 01/06, 10/09, SC04 și S17. Sierra Leone este parte contractantă numai la ICCAT și IOTC, nu și la alte ORGP, și aceasta în pofida structurii și a zonei de operare a flotei de pescuit din Sierra Leone.

| (30) | Problemele de conformitate ale statului Sierra Leone în raport cu cerințele ICCAT și IOTC demonstrează incapacitatea acestei țări de a-și îndeplini obligațiile care îi revin în calitate de stat de pavilion, stabilite la articolul 94 din UNCLOS și la punctul 24 din IPOA INN. |
| --- | --- |

(30)

Problemele de conformitate ale statului Sierra Leone în raport cu cerințele ICCAT și IOTC demonstrează incapacitatea acestei țări de a-și îndeplini obligațiile care îi revin în calitate de stat de pavilion, stabilite la articolul 94 din UNCLOS și la punctul 24 din IPOA INN.

| (31) | Sierra Leone nu a ratificat niciunul dintre instrumentele juridice internaționale legate de gestionarea pescuitului, cu excepția UNCLOS. Situația din Sierra Leone în ceea ce privește implementarea instrumentelor internaționale nu este în conformitate cu recomandările de la punctul 11 din IPOA INN, care îndeamnă statele să trateze ca pe o prioritate ratificarea, acceptarea sau aderarea la Acordul Națiunilor Unite pentru punerea în aplicare a dispozițiilor UNCLOS în legătură cu conservarea și gestionarea stocurilor de pești anadromi și a stocurilor de pești mari migratori (UNFSA), precum și Acordul de conformitate al FAO. Totodată, ea contravine punctului 14, unde se prevede că statele trebuie să implementeze în totalitate și într-un mod eficace Codul de conduită și planurile internaționale de acțiune aferente acestuia. |
| --- | --- |

(31)

Sierra Leone nu a ratificat niciunul dintre instrumentele juridice internaționale legate de gestionarea pescuitului, cu excepția UNCLOS. Situația din Sierra Leone în ceea ce privește implementarea instrumentelor internaționale nu este în conformitate cu recomandările de la punctul 11 din IPOA INN, care îndeamnă statele să trateze ca pe o prioritate ratificarea, acceptarea sau aderarea la Acordul Națiunilor Unite pentru punerea în aplicare a dispozițiilor UNCLOS în legătură cu conservarea și gestionarea stocurilor de pești anadromi și a stocurilor de pești mari migratori (UNFSA), precum și Acordul de conformitate al FAO. Totodată, ea contravine punctului 14, unde se prevede că statele trebuie să implementeze în totalitate și într-un mod eficace Codul de conduită și planurile internaționale de acțiune aferente acestuia.

| (32) | În plus, deoarece în Sierra Leone nu există infrastructură portuară rezervată pescuitului, navele de pescuit debarcă direct pe debarcaderele societăților sau în portul comercial. Sierra Leone nu a ratificat Acordul FAO din 2009 privind măsurile de competența statului portului. |
| --- | --- |

(32)

În plus, deoarece în Sierra Leone nu există infrastructură portuară rezervată pescuitului, navele de pescuit debarcă direct pe debarcaderele societăților sau în portul comercial. Sierra Leone nu a ratificat Acordul FAO din 2009 privind măsurile de competența statului portului.

| (33) | Contrar recomandărilor de la punctele 25-27 din IPOA INN, Sierra Leone nu a elaborat un plan de acțiune național pentru combaterea pescuitului INN. |
| --- | --- |

(33)

Contrar recomandărilor de la punctele 25-27 din IPOA INN, Sierra Leone nu a elaborat un plan de acțiune național pentru combaterea pescuitului INN.

| (34) | Mai mult, după cum s-a menționat în considerentul 17, gestionarea registrului internațional al statului Sierra Leone se efectuează de către o societate privată cu sediul în afara țării, iar Sierra Leone nu garantează, potrivit datelor disponibile, că navele care arborează pavilionul său au o legătură reală cu această țară. Acest fapt încalcă articolul 91 din UNCLOS, care prevede că trebuie să existe o legătură reală între statul de pavilion și navele sale. |
| --- | --- |

(34)

Mai mult, după cum s-a menționat în considerentul 17, gestionarea registrului internațional al statului Sierra Leone se efectuează de către o societate privată cu sediul în afara țării, iar Sierra Leone nu garantează, potrivit datelor disponibile, că navele care arborează pavilionul său au o legătură reală cu această țară. Acest fapt încalcă articolul 91 din UNCLOS, care prevede că trebuie să existe o legătură reală între statul de pavilion și navele sale.

| (35) | Având în vedere situația expusă în această secțiune a deciziei și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a tuturor declarațiilor făcute de țara în cauză, s-a putut stabili că, în conformitate cu articolul 31 alineatele (3) și (6) din Regulamentul INN, există indicii clare conform cărora Sierra Leone nu a reușit să își îndeplinească obligațiile care îi revin în temeiul dreptului internațional cu privire la normele internaționale, reglementările și măsurile de conservare și gestionare. |
| --- | --- |

(35)

Având în vedere situația expusă în această secțiune a deciziei și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a tuturor declarațiilor făcute de țara în cauză, s-a putut stabili că, în conformitate cu articolul 31 alineatele (3) și (6) din Regulamentul INN, există indicii clare conform cărora Sierra Leone nu a reușit să își îndeplinească obligațiile care îi revin în temeiul dreptului internațional cu privire la normele internaționale, reglementările și măsurile de conservare și gestionare.

3.4   Constrângeri specifice țărilor în curs de dezvoltare

| (36) | În conformitate cu indicele de dezvoltare umană al Organizației Națiunilor Unite (IDU al ONU) (5), în 2015 Sierra Leone este considerată o țară cu un grad scăzut de dezvoltare umană, fiind clasată pe locul 181 din 188 de țări. |
| --- | --- |

(36)

În conformitate cu indicele de dezvoltare umană al Organizației Națiunilor Unite (IDU al ONU) (5), în 2015 Sierra Leone este considerată o țară cu un grad scăzut de dezvoltare umană, fiind clasată pe locul 181 din 188 de țări.

| (37) | Deși este posibil să existe constrângeri de capacitate specifice în ceea ce privește monitorizarea, controlul și supravegherea, constrângerile specifice din Sierra Leone derivate din nivelul său de dezvoltare nu pot justifica toate deficiențele identificate în secțiunile anterioare. Este vorba în special de înregistrarea navelor de pescuit în registrul internațional al statului Sierra Leone și de lipsa informațiilor cu privire la aceste nave. |
| --- | --- |

(37)

Deși este posibil să existe constrângeri de capacitate specifice în ceea ce privește monitorizarea, controlul și supravegherea, constrângerile specifice din Sierra Leone derivate din nivelul său de dezvoltare nu pot justifica toate deficiențele identificate în secțiunile anterioare. Este vorba în special de înregistrarea navelor de pescuit în registrul internațional al statului Sierra Leone și de lipsa informațiilor cu privire la aceste nave.

| (38) | Se pare că deficiențele identificate sunt cauzate în principal de un mediu administrativ inadecvat pentru a asigura îndeplinirea în mod eficient și eficace de către Sierra Leone a obligațiilor sale în calitate de stat de pavilion, portuar de coastă și de piață. Sierra Leone a primit sprijin din partea unor inițiative regionale, care viza consolidarea guvernanței și a combaterii pescuitului INN, inclusiv prin îmbunătățirea sistemelor de gestiune și control. Această finanțare a fost însă sistată în 2015 din cauza preocupărilor legate de guvernanță, iar în absența acestor fonduri COC din Sierra Leone nu poate funcționa în mod eficient. |
| --- | --- |

(38)

Se pare că deficiențele identificate sunt cauzate în principal de un mediu administrativ inadecvat pentru a asigura îndeplinirea în mod eficient și eficace de către Sierra Leone a obligațiilor sale în calitate de stat de pavilion, portuar de coastă și de piață. Sierra Leone a primit sprijin din partea unor inițiative regionale, care viza consolidarea guvernanței și a combaterii pescuitului INN, inclusiv prin îmbunătățirea sistemelor de gestiune și control. Această finanțare a fost însă sistată în 2015 din cauza preocupărilor legate de guvernanță, iar în absența acestor fonduri COC din Sierra Leone nu poate funcționa în mod eficient.

| (39) | Având în vedere situația expusă în prezenta secțiune a deciziei și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și toate declarațiile făcute de țara în cauză, s-a putut stabili, în conformitate cu articolul 31 alineatul (7) din Regulamentul INN, că stadiul de dezvoltare și performanța generală a Republicii Sierra Leone în ceea ce privește gestionarea activităților de pescuit pot fi afectate de nivelul său de dezvoltare. Totuși, având în vedere natura deficiențelor constatate în Sierra Leone, nivelul de dezvoltare al țării nu poate scuza sau justifica în totalitate performanța sa generală ca stat de pavilion, portuar, de coastă sau de piață în ceea ce privește activitățile de pescuit și caracterul insuficient al acțiunilor sale de prevenire, descurajare și eliminare a pescuitului INN. |
| --- | --- |

(39)

Având în vedere situația expusă în prezenta secțiune a deciziei și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și toate declarațiile făcute de țara în cauză, s-a putut stabili, în conformitate cu articolul 31 alineatul (7) din Regulamentul INN, că stadiul de dezvoltare și performanța generală a Republicii Sierra Leone în ceea ce privește gestionarea activităților de pescuit pot fi afectate de nivelul său de dezvoltare. Totuși, având în vedere natura deficiențelor constatate în Sierra Leone, nivelul de dezvoltare al țării nu poate scuza sau justifica în totalitate performanța sa generală ca stat de pavilion, portuar, de coastă sau de piață în ceea ce privește activitățile de pescuit și caracterul insuficient al acțiunilor sale de prevenire, descurajare și eliminare a pescuitului INN.

4.   CONCLUZIE PRIVIND POSIBILITATEA IDENTIFICĂRII CA ȚARĂ TERȚĂ NECOOPERANTĂ

| (40) | Având în vedere concluziile la care s-a ajuns cu privire la faptul că Sierra Leone nu și-a îndeplinit sarcinile care îi revin în temeiul dreptului internațional în calitate de stat de pavilion, portuar, de coastă sau de piață și nu a luat măsuri pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului INN, în conformitate cu articolul 32 din Regulamentul INN, acestei țări ar trebui să i se notifice posibilitatea de a fi identificată de către Comisie ca țară terță necooperantă în ceea ce privește combaterea pescuitului INN. |
| --- | --- |

(40)

Având în vedere concluziile la care s-a ajuns cu privire la faptul că Sierra Leone nu și-a îndeplinit sarcinile care îi revin în temeiul dreptului internațional în calitate de stat de pavilion, portuar, de coastă sau de piață și nu a luat măsuri pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului INN, în conformitate cu articolul 32 din Regulamentul INN, acestei țări ar trebui să i se notifice posibilitatea de a fi identificată de către Comisie ca țară terță necooperantă în ceea ce privește combaterea pescuitului INN.

| (41) | În conformitate cu articolul 32 alineatul (1) din Regulamentul INN, Comisia ar trebui să transmită Republicii Sierra Leone o notificare cu privire la posibilitatea de a fi identificată ca țară terță necooperantă. De asemenea, Comisia ar trebui să întreprindă toate demersurile prevăzute la articolul 32 din Regulamentul INN în ceea ce privește Sierra Leone. În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească un termen în care această țară să poată răspunde în scris la notificare și să rectifice situația. |
| --- | --- |

(41)

În conformitate cu articolul 32 alineatul (1) din Regulamentul INN, Comisia ar trebui să transmită Republicii Sierra Leone o notificare cu privire la posibilitatea de a fi identificată ca țară terță necooperantă. De asemenea, Comisia ar trebui să întreprindă toate demersurile prevăzute la articolul 32 din Regulamentul INN în ceea ce privește Sierra Leone. În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească un termen în care această țară să poată răspunde în scris la notificare și să rectifice situația.

| (42) | În afară de aceasta, ar trebui să se precizeze faptul că notificarea adresată statului Sierra Leone cu privire la posibilitatea de a fi identificat ca țară pe care Comisia o consideră necooperantă în sensul prezentei decizii nu exclude și nici nu conduce automat la vreo acțiune ulterioară întreprinsă de Comisie sau de Consiliu în vederea identificării și stabilirii unei liste a țărilor necooperante, |
| --- | --- |

(42)

În afară de aceasta, ar trebui să se precizeze faptul că notificarea adresată statului Sierra Leone cu privire la posibilitatea de a fi identificat ca țară pe care Comisia o consideră necooperantă în sensul prezentei decizii nu exclude și nici nu conduce automat la vreo acțiune ulterioară întreprinsă de Comisie sau de Consiliu în vederea identificării și stabilirii unei liste a țărilor necooperante,

DECIDE:

Articol unic

Republicii Sierra Leone i se notifică posibilitatea de a fi identificată de Comisie ca țară terță necooperantă în ceea ce privește combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat.

Adoptată la Bruxelles, 21 aprilie 2016.

Pentru Comisie

Karmenu VELLA

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 286, 29.10.2008, p. 1.

1

(2)  ORGP competente sunt CCAMLR, SEAFO, GFCM, NEAFC, NAFO și IOTC.. Informații care pot fi consultate pe site-ul: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=uriserv:OJ.L_.2015.199.01.0012.01.ENG

2

(3)  A se vedea partea B din anexa la Regulamentul (UE) nr. 468/2010.

3

(4)  Decretul privind gestionarea și dezvoltarea pescuitului din 1994 și Regulamentele privind pescuitul din 1995.

4

(5)  Informații care pot fi consultate pe site-ul: http://hdr.undp.org/sites/default/files/2015_human_development_report_1.pdf

5

---

| 23.4.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 144/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 144/14

---

DECIZIA COMISIEI

din 21 aprilie 2016

de notificare a unei țări terțe cu privire la posibilitatea de a fi identificată ca țară terță necooperantă în ceea ce privește combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat

(2016/C 144/07)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, de modificare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr. 1936/2001 și (CE) nr. 601/2004 și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1093/94 și (CE) nr. 1447/1999 (1), în special articolul 32,

întrucât:

1.   INTRODUCERE

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 („Regulamentul INN”) instituie un sistem al Uniunii pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN). |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 („Regulamentul INN”) instituie un sistem al Uniunii pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN).

| (2) | Capitolul VI din Regulamentul INN prevede procedura pentru identificarea țărilor terțe necooperante, demersurile cu privire la astfel de țări, stabilirea unei liste a acestor țări, eliminarea de pe această listă, publicarea listei și eventualele măsuri de urgență. |
| --- | --- |

(2)

Capitolul VI din Regulamentul INN prevede procedura pentru identificarea țărilor terțe necooperante, demersurile cu privire la astfel de țări, stabilirea unei liste a acestor țări, eliminarea de pe această listă, publicarea listei și eventualele măsuri de urgență.

| (3) | În conformitate cu articolul 32 din Regulamentul INN, Comisia trebuie să trimită o notificare țărilor terțe cu privire la posibilitatea de a fi identificate ca țări terțe necooperante. Această notificare este de natură preliminară. Notificarea trebuie să se bazeze pe criteriile prevăzute la articolul 31 din Regulamentul INN. De asemenea, Comisia trebuie să întreprindă toate demersurile prevăzute la articolul 32 din regulamentul menționat în ceea ce privește țările terțe notificate. În special, Comisia trebuie să includă în notificare informații privind faptele și motivele esențiale care stau la baza respectivei identificări și să ofere țărilor în cauză posibilitatea de a răspunde și de a furniza elemente de probă care să infirme identificarea sau, după caz, un plan de acțiune destinat să amelioreze situația și măsurile adoptate pentru a o remedia. Comisia trebuie să acorde țărilor terțe notificate o perioadă de timp corespunzătoare pentru a răspunde la notificare și un termen rezonabil pentru a remedia situația. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 32 din Regulamentul INN, Comisia trebuie să trimită o notificare țărilor terțe cu privire la posibilitatea de a fi identificate ca țări terțe necooperante. Această notificare este de natură preliminară. Notificarea trebuie să se bazeze pe criteriile prevăzute la articolul 31 din Regulamentul INN. De asemenea, Comisia trebuie să întreprindă toate demersurile prevăzute la articolul 32 din regulamentul menționat în ceea ce privește țările terțe notificate. În special, Comisia trebuie să includă în notificare informații privind faptele și motivele esențiale care stau la baza respectivei identificări și să ofere țărilor în cauză posibilitatea de a răspunde și de a furniza elemente de probă care să infirme identificarea sau, după caz, un plan de acțiune destinat să amelioreze situația și măsurile adoptate pentru a o remedia. Comisia trebuie să acorde țărilor terțe notificate o perioadă de timp corespunzătoare pentru a răspunde la notificare și un termen rezonabil pentru a remedia situația.

| (4) | În conformitate cu articolul 31 din Regulamentul INN, Comisia trebuie să identifice țările terțe pe care le consideră necooperante în ceea ce privește combaterea pescuitului INN. O țară terță trebuie să fie identificată ca necooperantă în cazul în care nu se achită de obligațiile care îi revin în temeiul dreptului internațional în calitatea sa de stat de pavilion, portuar, de coastă sau de piață și care presupun luarea de măsuri de prevenire, descurajare și eliminare a pescuitului INN. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu articolul 31 din Regulamentul INN, Comisia trebuie să identifice țările terțe pe care le consideră necooperante în ceea ce privește combaterea pescuitului INN. O țară terță trebuie să fie identificată ca necooperantă în cazul în care nu se achită de obligațiile care îi revin în temeiul dreptului internațional în calitatea sa de stat de pavilion, portuar, de coastă sau de piață și care presupun luarea de măsuri de prevenire, descurajare și eliminare a pescuitului INN.

| (5) | Identificarea țărilor terțe necooperante trebuie să se bazeze pe revizuirea tuturor informațiilor prevăzute la articolul 31 alineatul (2) din Regulamentul INN. |
| --- | --- |

(5)

Identificarea țărilor terțe necooperante trebuie să se bazeze pe revizuirea tuturor informațiilor prevăzute la articolul 31 alineatul (2) din Regulamentul INN.

| (6) | În conformitate cu articolul 33 din Regulamentul INN, Consiliul trebuie să stabilească o listă a țărilor terțe necooperante. Măsurile prevăzute, printre altele, la articolul 38 din Regulamentul INN se aplică țărilor respective. |
| --- | --- |

(6)

În conformitate cu articolul 33 din Regulamentul INN, Consiliul trebuie să stabilească o listă a țărilor terțe necooperante. Măsurile prevăzute, printre altele, la articolul 38 din Regulamentul INN se aplică țărilor respective.

| (7) | În temeiul articolului 20 alineatul (1) din Regulamentul INN, acceptarea certificatelor de captură validate prezentate de țări terțe de pavilion face obiectul unei notificări adresate Comisiei cu privire la mecanismele pentru punerea în aplicare, controlul și asigurarea respectării legilor, a reglementărilor și a măsurilor de conservare și gestionare pe care trebuie să le respecte navele de pescuit ale respectivelor țări terțe. |
| --- | --- |

(7)

În temeiul articolului 20 alineatul (1) din Regulamentul INN, acceptarea certificatelor de captură validate prezentate de țări terțe de pavilion face obiectul unei notificări adresate Comisiei cu privire la mecanismele pentru punerea în aplicare, controlul și asigurarea respectării legilor, a reglementărilor și a măsurilor de conservare și gestionare pe care trebuie să le respecte navele de pescuit ale respectivelor țări terțe.

| (8) | În conformitate cu articolul 20 alineatul (4) din Regulamentul INN, Comisia trebuie să coopereze pe plan administrativ cu țări terțe în domeniile legate de punerea în aplicare a regulamentului menționat anterior. |
| --- | --- |

(8)

În conformitate cu articolul 20 alineatul (4) din Regulamentul INN, Comisia trebuie să coopereze pe plan administrativ cu țări terțe în domeniile legate de punerea în aplicare a regulamentului menționat anterior.

2.   PROCEDURA CU PRIVIRE LA REPUBLICA TRINIDAD ȘI TOBAGO

| (9) | Republica Trinidad și Tobago (denumită în continuare „Trinidad și Tobago”) nu a prezentat Comisiei notificarea sa în calitate de stat de pavilion în conformitate cu articolul 20 din Regulamentul INN. |
| --- | --- |

(9)

Republica Trinidad și Tobago (denumită în continuare „Trinidad și Tobago”) nu a prezentat Comisiei notificarea sa în calitate de stat de pavilion în conformitate cu articolul 20 din Regulamentul INN.

| (10) | În perioada 2014-2016, Comisia a desfășurat o cooperare administrativă cu autoritățile din Trinidad și Tobago. Această cooperare a vizat aspecte legate de implementare, control și asigurarea respectării legilor, a reglementărilor și a măsurilor de conservare și gestionare de către Trinidad și Tobago. Ea a implicat totodată schimburi de observații scrise și orale, precum și vizite la fața locului. Comisia a obținut și a verificat toate informațiile considerate necesare privind măsurile luate de Trinidad și Tobago pentru implementarea, controlul și asigurarea respectării legilor, a reglementărilor și a măsurilor de conservare și gestionare care trebuie îndeplinite de către navele de pescuit, precum și măsurile luate de această țară în vederea îndeplinirii obligațiilor în lupta împotriva pescuitului INN. |
| --- | --- |

(10)

În perioada 2014-2016, Comisia a desfășurat o cooperare administrativă cu autoritățile din Trinidad și Tobago. Această cooperare a vizat aspecte legate de implementare, control și asigurarea respectării legilor, a reglementărilor și a măsurilor de conservare și gestionare de către Trinidad și Tobago. Ea a implicat totodată schimburi de observații scrise și orale, precum și vizite la fața locului. Comisia a obținut și a verificat toate informațiile considerate necesare privind măsurile luate de Trinidad și Tobago pentru implementarea, controlul și asigurarea respectării legilor, a reglementărilor și a măsurilor de conservare și gestionare care trebuie îndeplinite de către navele de pescuit, precum și măsurile luate de această țară în vederea îndeplinirii obligațiilor în lupta împotriva pescuitului INN.

| (11) | Trinidad și Tobago este parte contractantă la Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS) din 1982, la Acordul Organizației Națiunilor Unite din 1995 pentru aplicarea prevederilor Convenției Națiunilor Unite asupra dreptului mării din 10 decembrie 1982 în legătură cu conservarea și gestionarea stocurilor de pești anadromi și a stocurilor de pești mari migratori (UNFSA) și la Comisia internațională pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT). |
| --- | --- |

(11)

Trinidad și Tobago este parte contractantă la Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS) din 1982, la Acordul Organizației Națiunilor Unite din 1995 pentru aplicarea prevederilor Convenției Națiunilor Unite asupra dreptului mării din 10 decembrie 1982 în legătură cu conservarea și gestionarea stocurilor de pești anadromi și a stocurilor de pești mari migratori (UNFSA) și la Comisia internațională pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT).

| (12) | Pentru a evalua dacă Trinidad și Tobago respectă obligațiile internaționale care îi revin în calitate de stat de pavilion, portuar, de coastă sau de piață, obligații prevăzute în acordurile internaționale menționate în considerentul 11 și stabilite de organizațiile regionale de gestionare a pescuitului (ORGP) relevante, Comisia a solicitat, a cules și a analizat toate informațiile necesare. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a evalua dacă Trinidad și Tobago respectă obligațiile internaționale care îi revin în calitate de stat de pavilion, portuar, de coastă sau de piață, obligații prevăzute în acordurile internaționale menționate în considerentul 11 și stabilite de organizațiile regionale de gestionare a pescuitului (ORGP) relevante, Comisia a solicitat, a cules și a analizat toate informațiile necesare.

3.   POSIBILITATEA CA REPUBLICA TRINIDAD ȘI TOBAGO SĂ FIE IDENTIFICATĂ CA ȚARĂ TERȚĂ NECOOPERANTĂ

| (13) | În conformitate cu articolul 31 alineatul (3) din Regulamentul INN, Comisia a analizat obligațiile Republicii Trinidad și Tobago în calitatea acesteia de stat de pavilion, portuar, de coastă sau de piață. În scopul respectivei revizuiri, Comisia a ținut seama de criteriile enumerate la articolul 31 alineatele (4)-(7) din Regulamentul INN și de legislația internațională în vigoare. |
| --- | --- |

(13)

În conformitate cu articolul 31 alineatul (3) din Regulamentul INN, Comisia a analizat obligațiile Republicii Trinidad și Tobago în calitatea acesteia de stat de pavilion, portuar, de coastă sau de piață. În scopul respectivei revizuiri, Comisia a ținut seama de criteriile enumerate la articolul 31 alineatele (4)-(7) din Regulamentul INN și de legislația internațională în vigoare.

3.1.   Recurența activităților de pescuit INN și a fluxurilor comerciale INN [articolul 31 alineatul (4) din Regulamentul INN]

| (14) | Din motivele descrise mai jos, în secțiunea 3.2, cadrul juridic pentru gestionarea pescuitului al statului Trinidad și Tobago, bazat în special pe Legea pescuitului din 1916 (2) și pe Legea din 1986 privind apele arhipelagice și zona economică exclusivă (3), nu pare să stabilească măsuri de natură să asigure controlul eficace al navelor aflate sub pavilionul statului Trinidad și Tobago și al navelor țărilor terțe care operează în apele și în porturile din Trinidad și Tobago. |
| --- | --- |

(14)

Din motivele descrise mai jos, în secțiunea 3.2, cadrul juridic pentru gestionarea pescuitului al statului Trinidad și Tobago, bazat în special pe Legea pescuitului din 1916 (2) și pe Legea din 1986 privind apele arhipelagice și zona economică exclusivă (3), nu pare să stabilească măsuri de natură să asigure controlul eficace al navelor aflate sub pavilionul statului Trinidad și Tobago și al navelor țărilor terțe care operează în apele și în porturile din Trinidad și Tobago.

| (15) | Pe baza informațiilor obținute de Comisie în timpul vizitei la fața locului și a informațiilor puse la dispoziția publicului, există indicii clare conform cărora Trinidad și Tobago nu este în măsură să furnizeze informații referitoare la caracteristicile speciilor de pești mari migratori capturate de flota sa de pescuit în marea liberă sau la produsele pescărești debarcate sau transbordate în porturile sale, nici să ofere detalii cu privire la fluxurile comerciale aferente acestor produse. |
| --- | --- |

(15)

Pe baza informațiilor obținute de Comisie în timpul vizitei la fața locului și a informațiilor puse la dispoziția publicului, există indicii clare conform cărora Trinidad și Tobago nu este în măsură să furnizeze informații referitoare la caracteristicile speciilor de pești mari migratori capturate de flota sa de pescuit în marea liberă sau la produsele pescărești debarcate sau transbordate în porturile sale, nici să ofere detalii cu privire la fluxurile comerciale aferente acestor produse.

| (16) | Având în vedere lipsa trasabilității și faptul că autoritățile din Trinidad și Tobago nu dispun de informații cu privire la peștele debarcat sau transbordat în porturile locale de navele aflate sub pavilionul său sau de nave ale țărilor terțe, este puțin probabil ca această țară să garanteze că produsele pescărești comercializate pe teritoriul său nu provin din activități de pescuit INN. |
| --- | --- |

(16)

Având în vedere lipsa trasabilității și faptul că autoritățile din Trinidad și Tobago nu dispun de informații cu privire la peștele debarcat sau transbordat în porturile locale de navele aflate sub pavilionul său sau de nave ale țărilor terțe, este puțin probabil ca această țară să garanteze că produsele pescărești comercializate pe teritoriul său nu provin din activități de pescuit INN.

| (17) | În această privință, se pare că Trinidad și Tobago nu respectă obligația statului portului de a lua măsuri pentru a promova eficacitatea măsurilor internaționale de conservare și gestionare, inclusiv inspecția în porturi a documentelor, a uneltelor de pescuit sau a capturilor și interzicerea debarcărilor și transbordărilor în cazul în care s-a stabilit că respectivele capturi au fost efectuate într-un mod care subminează eficacitatea măsurilor internaționale de conservare și gestionare, așa cum se prevede la articolul 23 din UNFSA. Totodată, Trinidad și Tobago nu respectă recomandările de la punctul 24 din Planul internațional de acțiune al FAO pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (IPOA INN), care îndeamnă statele de pavilion să ia măsuri ample și eficace pentru a asigura monitorizarea, controlul și supravegherea pescuitului, de la punctul de debarcare și până la destinația finală, nici recomandările de la punctul 71 din IPOA INN, care îndeamnă statele membre să ia măsuri pentru a îmbunătăți transparența propriilor piețe în scopul de a asigura trasabilitatea peștelui sau a produselor pescărești. De asemenea, se pare că această țară nu se conformează articolului 11 din Codul de conduită al FAO pentru un pescuit responsabil (Codul de conduită al FAO), care stabilește bune practici privind activitățile post-capturare și comerțul internațional responsabil. |
| --- | --- |

(17)

În această privință, se pare că Trinidad și Tobago nu respectă obligația statului portului de a lua măsuri pentru a promova eficacitatea măsurilor internaționale de conservare și gestionare, inclusiv inspecția în porturi a documentelor, a uneltelor de pescuit sau a capturilor și interzicerea debarcărilor și transbordărilor în cazul în care s-a stabilit că respectivele capturi au fost efectuate într-un mod care subminează eficacitatea măsurilor internaționale de conservare și gestionare, așa cum se prevede la articolul 23 din UNFSA. Totodată, Trinidad și Tobago nu respectă recomandările de la punctul 24 din Planul internațional de acțiune al FAO pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (IPOA INN), care îndeamnă statele de pavilion să ia măsuri ample și eficace pentru a asigura monitorizarea, controlul și supravegherea pescuitului, de la punctul de debarcare și până la destinația finală, nici recomandările de la punctul 71 din IPOA INN, care îndeamnă statele membre să ia măsuri pentru a îmbunătăți transparența propriilor piețe în scopul de a asigura trasabilitatea peștelui sau a produselor pescărești. De asemenea, se pare că această țară nu se conformează articolului 11 din Codul de conduită al FAO pentru un pescuit responsabil (Codul de conduită al FAO), care stabilește bune practici privind activitățile post-capturare și comerțul internațional responsabil.

| (18) | Având în vedere situația descrisă în prezenta secțiune și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a declarațiilor transmise de Trinidad și Tobago, s-a putut stabili că, în conformitate cu articolul 31 alineatul (3) și alineatul (4) literele (a) și (b) din Regulamentul INN, există indicii clare conform cărora Trinidad și Tobago nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul dreptului internațional, în calitate de stat de pavilion și de stat de piață, pentru prevenirea accesului pe piața sa al produselor pescărești provenite din activități de pescuit INN. |
| --- | --- |

(18)

Având în vedere situația descrisă în prezenta secțiune și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a declarațiilor transmise de Trinidad și Tobago, s-a putut stabili că, în conformitate cu articolul 31 alineatul (3) și alineatul (4) literele (a) și (b) din Regulamentul INN, există indicii clare conform cărora Trinidad și Tobago nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul dreptului internațional, în calitate de stat de pavilion și de stat de piață, pentru prevenirea accesului pe piața sa al produselor pescărești provenite din activități de pescuit INN.

3.2.   Nerespectarea obligațiilor legate de cooperare și de asigurarea respectării normelor [articolul 31 alineatul (5) din Regulamentul INN]

| (19) | Cu toate că autoritățile din Trinidad și Tobago au fost, în general, cooperante, răspunzând și oferind feedback atunci când li s-au solicitat informații, fiabilitatea și corectitudinea răspunsurilor a fost compromisă și subminată de cadrul juridic depășit, care nu pare să fie aliniat la angajamentele sale asumate în temeiul dreptului internațional, precum și de lipsa de transparență a sistemului de gestionare a pescuitului (după cum reiese din secțiunea 3 punctul 1 și din considerentele 20-23). Autoritățile din Trinidad și Tobago au prezentat un proiect pentru o nouă lege privind gestionarea pescuitului, care însă nu a putut fi considerat în conformitate cu angajamentele internaționale ale acestei țări. |
| --- | --- |

(19)

Cu toate că autoritățile din Trinidad și Tobago au fost, în general, cooperante, răspunzând și oferind feedback atunci când li s-au solicitat informații, fiabilitatea și corectitudinea răspunsurilor a fost compromisă și subminată de cadrul juridic depășit, care nu pare să fie aliniat la angajamentele sale asumate în temeiul dreptului internațional, precum și de lipsa de transparență a sistemului de gestionare a pescuitului (după cum reiese din secțiunea 3 punctul 1 și din considerentele 20-23). Autoritățile din Trinidad și Tobago au prezentat un proiect pentru o nouă lege privind gestionarea pescuitului, care însă nu a putut fi considerat în conformitate cu angajamentele internaționale ale acestei țări.

| (20) | Trinidad și Tobago este unul dintre principalele state-port din regiunea Caraibilor de Est. Navele aflate sub pavilionul unor țări terțe debarcă și transbordează specii de pești anadromi și de pești mari migratori în porturile din Trinidad și Tobago. În ciuda acestui fapt, se pare că nu există nicio formă de cooperare oficială sau neoficială cu țările terțe respective. În plus, autoritățile din Trinidad și Tobago nu au fost în măsură să furnizeze informații cu privire la țările terțe implicate în aceste activități în porturile din această țară. |
| --- | --- |

(20)

Trinidad și Tobago este unul dintre principalele state-port din regiunea Caraibilor de Est. Navele aflate sub pavilionul unor țări terțe debarcă și transbordează specii de pești anadromi și de pești mari migratori în porturile din Trinidad și Tobago. În ciuda acestui fapt, se pare că nu există nicio formă de cooperare oficială sau neoficială cu țările terțe respective. În plus, autoritățile din Trinidad și Tobago nu au fost în măsură să furnizeze informații cu privire la țările terțe implicate în aceste activități în porturile din această țară.

| (21) | Cadrul juridic în domeniul pescuitului, care nu mai este de actualitate, nu include principii și măsuri generale de conservare și de gestionare a resurselor de pescuit care să fie în conformitate cu dreptul internațional aplicabil. În plus, cadrul juridic al statului Trinidad și Tobago nu reglementează activitățile de pescuit INN. În acest sens, cadrul juridic actual nu prevede o definiție a încălcărilor grave și nici o listă cuprinzătoare a infracțiunilor grave, însoțite de sancțiuni severe proporționale. Valoarea amenzilor nu este proporțională cu valoarea peștelui capturat în mod ilegal și, ca atare, nu îi privează în mod sistematic pe autorii infracțiunilor de beneficiile obținute în urma activităților ilegale. Prin urmare, în forma sa actuală, sistemul de sancțiuni nu este suficient de cuprinzător și de sever pentru a-și îndeplini funcția de descurajare. |
| --- | --- |

(21)

Cadrul juridic în domeniul pescuitului, care nu mai este de actualitate, nu include principii și măsuri generale de conservare și de gestionare a resurselor de pescuit care să fie în conformitate cu dreptul internațional aplicabil. În plus, cadrul juridic al statului Trinidad și Tobago nu reglementează activitățile de pescuit INN. În acest sens, cadrul juridic actual nu prevede o definiție a încălcărilor grave și nici o listă cuprinzătoare a infracțiunilor grave, însoțite de sancțiuni severe proporționale. Valoarea amenzilor nu este proporțională cu valoarea peștelui capturat în mod ilegal și, ca atare, nu îi privează în mod sistematic pe autorii infracțiunilor de beneficiile obținute în urma activităților ilegale. Prin urmare, în forma sa actuală, sistemul de sancțiuni nu este suficient de cuprinzător și de sever pentru a-și îndeplini funcția de descurajare.

| (22) | Departamentul pentru pescuit din cadrul Ministerului Agriculturii, Terenurilor și Pescuitului nu include o unitate de monitorizare, supraveghere și asigurare a respectării reglementărilor. Se pare că activitățile de pescuit ale navelor care arborează pavilionul Republicii Trinidad și Tobago, indiferent de locul unde se desfășoară, și ale navelor aflate sub pavilionul unor țări terțe în apele și porturile din Trinidad și Tobago nu sunt supuse controalelor. Nu toate navele semiindustriale și industriale (de peste 24 m) aflate sub pavilionul statului Trinidad și Tobago sunt echipate cu sistemul de monitorizare a navelor (VMS), iar jurnalele de bord nu sunt obligatorii. Nu există niciun program de observare. În plus, nu există niciun centru operațional de monitorizare a pescuitului. |
| --- | --- |

(22)

Departamentul pentru pescuit din cadrul Ministerului Agriculturii, Terenurilor și Pescuitului nu include o unitate de monitorizare, supraveghere și asigurare a respectării reglementărilor. Se pare că activitățile de pescuit ale navelor care arborează pavilionul Republicii Trinidad și Tobago, indiferent de locul unde se desfășoară, și ale navelor aflate sub pavilionul unor țări terțe în apele și porturile din Trinidad și Tobago nu sunt supuse controalelor. Nu toate navele semiindustriale și industriale (de peste 24 m) aflate sub pavilionul statului Trinidad și Tobago sunt echipate cu sistemul de monitorizare a navelor (VMS), iar jurnalele de bord nu sunt obligatorii. Nu există niciun program de observare. În plus, nu există niciun centru operațional de monitorizare a pescuitului.

| (23) | Lipsa unui un cadru juridic adecvat și a mijloacelor de control ar face foarte improbabilă orice măsură de aplicare a legii. Se pare că singura informație primită de autoritățile din Trinidad și Tobago este reprezentată de rapoartele privind campaniile de pescuit completate și prezentate de operatori. În situația actuală, istoricul, natura, împrejurările, amploarea și gravitatea formelor luate de activitățile de pescuit INN nu au putut fi analizate în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(23)

Lipsa unui un cadru juridic adecvat și a mijloacelor de control ar face foarte improbabilă orice măsură de aplicare a legii. Se pare că singura informație primită de autoritățile din Trinidad și Tobago este reprezentată de rapoartele privind campaniile de pescuit completate și prezentate de operatori. În situația actuală, istoricul, natura, împrejurările, amploarea și gravitatea formelor luate de activitățile de pescuit INN nu au putut fi analizate în mod corespunzător.

| (24) | Deficiențele constatate în Trinidad și Tobago, descrise în considerentul 20, împiedică această țară să respecte prevederile articolelor 63, 64 și 117-119 din UNCLOS referitoare la obligația tuturor statelor de a coopera în domeniul conservării și gestionării resurselor marine vii, inclusiv a stocurilor de pești anadromi și de pești mari migratori. Articolele 7, 8 și 20 din UNFSA dezvoltă la rândul lor obligația statelor de a coopera pentru stabilirea de măsuri de conservare și gestionare compatibile și pentru asigurarea conformității cu astfel de măsuri și a executării acestora. Acest lucru este specificat mai în amănunt la punctele 28 și 51 din IPOA INN, care stabilesc practicile detaliate pentru cooperarea directă dintre state, inclusiv schimbul de date sau informații de care dispun statele de coastă. |
| --- | --- |

(24)

Deficiențele constatate în Trinidad și Tobago, descrise în considerentul 20, împiedică această țară să respecte prevederile articolelor 63, 64 și 117-119 din UNCLOS referitoare la obligația tuturor statelor de a coopera în domeniul conservării și gestionării resurselor marine vii, inclusiv a stocurilor de pești anadromi și de pești mari migratori. Articolele 7, 8 și 20 din UNFSA dezvoltă la rândul lor obligația statelor de a coopera pentru stabilirea de măsuri de conservare și gestionare compatibile și pentru asigurarea conformității cu astfel de măsuri și a executării acestora. Acest lucru este specificat mai în amănunt la punctele 28 și 51 din IPOA INN, care stabilesc practicile detaliate pentru cooperarea directă dintre state, inclusiv schimbul de date sau informații de care dispun statele de coastă.

| (25) | Cadrul juridic, inclusiv măsurile de asigurare a respectării normelor, din Trinidad și Tobago pare să nu respecte cerințele de bază de la articolele 61, 62 și 117-119 din UNCLOS și de la articolele 5-23 din UNFSA. Faptele descrise în considerentele 21-23 arată că Trinidad și Tobago nu respectă condițiile prevăzute la articolul 94 din UNCLOS, care prevede că un stat de pavilion își asumă jurisdicția în conformitate cu legislația internă asupra fiecărei nave care arborează pavilionul său și asupra căpitanului, ofițerilor și echipajului navei respective. Comportamentul descris al statului Trinidad și Tobago în ceea ce privește navele sale nu este conform nici cu articolul 18 alineatul (3) din UNFSA, care prevede măsurile pe care trebuie să le ia un stat cu privire la navele aflate sub pavilionul său. În plus, Trinidad și Tobago nu își îndeplinește nici obligațiile de conformitate și de asigurare a respectării legii ce îi revin în calitate de stat de pavilion și care sunt menționate la articolul 19 din UNFSA, deoarece nu a reușit să demonstreze că a acționat în conformitate cu normele detaliate stabilite la articolul respectiv. În mod concret, sistemul de sancțiuni nu pare să respecte prevederile de la articolul 19 alineatul (2) din UNFSA, unde se stabilește că sancțiunile aplicabile în cazul încălcărilor trebuie să fie suficient de severe pentru a fi eficace în asigurarea conformității, pentru a descuraja încălcările, oriunde au loc, și pentru a-i priva pe autorii infracțiunilor de beneficiile obținute în urma activităților ilegale. De asemenea, Trinidad și Tobago nu a ținut seama de recomandările de la punctul 24 din IPOA INN, care îndeamnă statele de pavilion să ia măsuri cuprinzătoare și eficiente pentru monitorizarea, controlul și supravegherea pescuitului, la punctul de debarcare și până la destinația finală, inclusiv prin implementarea unui sistem de monitorizare prin satelit a navelor de pescuit (VMS), în conformitate cu normele naționale, regionale și internaționale în vigoare. |
| --- | --- |

(25)

Cadrul juridic, inclusiv măsurile de asigurare a respectării normelor, din Trinidad și Tobago pare să nu respecte cerințele de bază de la articolele 61, 62 și 117-119 din UNCLOS și de la articolele 5-23 din UNFSA. Faptele descrise în considerentele 21-23 arată că Trinidad și Tobago nu respectă condițiile prevăzute la articolul 94 din UNCLOS, care prevede că un stat de pavilion își asumă jurisdicția în conformitate cu legislația internă asupra fiecărei nave care arborează pavilionul său și asupra căpitanului, ofițerilor și echipajului navei respective. Comportamentul descris al statului Trinidad și Tobago în ceea ce privește navele sale nu este conform nici cu articolul 18 alineatul (3) din UNFSA, care prevede măsurile pe care trebuie să le ia un stat cu privire la navele aflate sub pavilionul său. În plus, Trinidad și Tobago nu își îndeplinește nici obligațiile de conformitate și de asigurare a respectării legii ce îi revin în calitate de stat de pavilion și care sunt menționate la articolul 19 din UNFSA, deoarece nu a reușit să demonstreze că a acționat în conformitate cu normele detaliate stabilite la articolul respectiv. În mod concret, sistemul de sancțiuni nu pare să respecte prevederile de la articolul 19 alineatul (2) din UNFSA, unde se stabilește că sancțiunile aplicabile în cazul încălcărilor trebuie să fie suficient de severe pentru a fi eficace în asigurarea conformității, pentru a descuraja încălcările, oriunde au loc, și pentru a-i priva pe autorii infracțiunilor de beneficiile obținute în urma activităților ilegale. De asemenea, Trinidad și Tobago nu a ținut seama de recomandările de la punctul 24 din IPOA INN, care îndeamnă statele de pavilion să ia măsuri cuprinzătoare și eficiente pentru monitorizarea, controlul și supravegherea pescuitului, la punctul de debarcare și până la destinația finală, inclusiv prin implementarea unui sistem de monitorizare prin satelit a navelor de pescuit (VMS), în conformitate cu normele naționale, regionale și internaționale în vigoare.

| (26) | Având în vedere situația explicată în prezenta secțiune și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a tuturor declarațiilor transmise de Trinidad și Tobago, s-a putut stabili că, în conformitate cu articolul 31 alineatele (3) și (5) din Regulamentul INN, există indicii clare conform cărora această țară nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin ca stat de pavilion în temeiul dreptului internațional în ceea ce privește eforturile de cooperare și de asigurare a respectării legii. |
| --- | --- |

(26)

Având în vedere situația explicată în prezenta secțiune și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a tuturor declarațiilor transmise de Trinidad și Tobago, s-a putut stabili că, în conformitate cu articolul 31 alineatele (3) și (5) din Regulamentul INN, există indicii clare conform cărora această țară nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin ca stat de pavilion în temeiul dreptului internațional în ceea ce privește eforturile de cooperare și de asigurare a respectării legii.

3.3.   Nerespectarea obligațiilor de punere în aplicare a normelor internaționale [articolul 31 alineatul (6) din Regulamentul INN]

| (27) | Comisia a analizat toate informațiile considerate relevante cu privire la statutul Republicii Trinidad și Tobago ca parte contractantă la UNCLOS, UNFSA și ICCAT. |
| --- | --- |

(27)

Comisia a analizat toate informațiile considerate relevante cu privire la statutul Republicii Trinidad și Tobago ca parte contractantă la UNCLOS, UNFSA și ICCAT.

| (28) | Începând cu 2011, ICCAT a comunicat oficial autorităților din Trinidad și Tobago (4) faptul că această țară nu și-a respectat pe deplin și într-un mod eficace obligațiile în conformitate cu anumite recomandări ale ICCAT (în special Recomandarea 05-09 privind respectarea obligațiilor de raportare statistică, Recomandările 06-09 și 12-04 privind consolidarea planului de refacere a populațiilor de marlin alb și marlin albastru și Recomandarea 13-02 privind conservarea peștelui-spadă din Atlanticul de Nord). Mai mult, ICCAT a subliniat următoarele deficiențe constatate în ceea ce privește Trinidad și Tobago: 1. nu au fost transmise datele de la sarcina I privind caracteristicile flotei; 2. nu au fost transmise datele de la sarcina II privind dimensiunile capturilor; 3. nu au fost transmise tabelele de conformitate; 4. nu a fost transmis niciun plan de dezvoltare sau de gestionare a pescuitului de pește-spadă; 5. ICCAT nu a primit un răspuns la scrisoarea sa din 2014, în care își exprima îngrijorarea; 6. lista navelor care pescuiesc ton obez/ton cu aripioare galbene a fost primită după expirarea termenului-limită; 7. raportul anual adresat Comitetului permanent pentru cercetare și statistică (SCRS) a fost primit cu întârziere; 8. a continuat și s-a intensificat recoltarea în exces de istioforide. Continuarea recoltării în exces de marlin alb și marlin albastru, lipsa măsurilor naționale de gestionare pentru aceste activități de pescuit, precum și nerespectarea cerințelor referitoare la jurnalul de bord și la monitorizarea comerțului au determinat ICCAT să emită o scrisoare de identificare în 2015 (5). |
| --- | --- |

(28)

Începând cu 2011, ICCAT a comunicat oficial autorităților din Trinidad și Tobago (4) faptul că această țară nu și-a respectat pe deplin și într-un mod eficace obligațiile în conformitate cu anumite recomandări ale ICCAT (în special Recomandarea 05-09 privind respectarea obligațiilor de raportare statistică, Recomandările 06-09 și 12-04 privind consolidarea planului de refacere a populațiilor de marlin alb și marlin albastru și Recomandarea 13-02 privind conservarea peștelui-spadă din Atlanticul de Nord). Mai mult, ICCAT a subliniat următoarele deficiențe constatate în ceea ce privește Trinidad și Tobago: 1. nu au fost transmise datele de la sarcina I privind caracteristicile flotei; 2. nu au fost transmise datele de la sarcina II privind dimensiunile capturilor; 3. nu au fost transmise tabelele de conformitate; 4. nu a fost transmis niciun plan de dezvoltare sau de gestionare a pescuitului de pește-spadă; 5. ICCAT nu a primit un răspuns la scrisoarea sa din 2014, în care își exprima îngrijorarea; 6. lista navelor care pescuiesc ton obez/ton cu aripioare galbene a fost primită după expirarea termenului-limită; 7. raportul anual adresat Comitetului permanent pentru cercetare și statistică (SCRS) a fost primit cu întârziere; 8. a continuat și s-a intensificat recoltarea în exces de istioforide. Continuarea recoltării în exces de marlin alb și marlin albastru, lipsa măsurilor naționale de gestionare pentru aceste activități de pescuit, precum și nerespectarea cerințelor referitoare la jurnalul de bord și la monitorizarea comerțului au determinat ICCAT să emită o scrisoare de identificare în 2015 (5).

| (29) | După cum a subliniat Comitetul pentru controlul conformității al ICCAT, aceste „probleme legate de netransmiterea rapoartelor, prezentarea cu întârziere a documentelor, raportări incomplete și calitatea insuficientă a datelor continuă să afecteze activitățile Comitetului permanent pentru cercetare și statistică (SCRS) de evaluare a stocurilor și de formulare a recomandărilor. Raportarea cu întârziere sau incompletă creează dificultăți secretariatului în pregătirea documentelor pentru Comisie și comitetele și grupurile sale de experți și reduce eficiența Comitetului pentru controlul conformității”. |
| --- | --- |

(29)

După cum a subliniat Comitetul pentru controlul conformității al ICCAT, aceste „probleme legate de netransmiterea rapoartelor, prezentarea cu întârziere a documentelor, raportări incomplete și calitatea insuficientă a datelor continuă să afecteze activitățile Comitetului permanent pentru cercetare și statistică (SCRS) de evaluare a stocurilor și de formulare a recomandărilor. Raportarea cu întârziere sau incompletă creează dificultăți secretariatului în pregătirea documentelor pentru Comisie și comitetele și grupurile sale de experți și reduce eficiența Comitetului pentru controlul conformității”.

| (30) | Trinidad și Tobago nu este nici parte contractantă, nici parte cooperantă necontractantă a Comisiei pentru conservarea faunei și florei marine din Antarctica (CCAMLR). Cu toate acestea, CCAMLR a identificat această țară, în perioada 2012-2013, ca parte necontractantă posibil implicată în recoltarea, debarcarea și/sau comercializarea speciei Dissostichus spp., dar care nu cooperează cu Sistemul de documentare a capturilor (CDS) (6) implementat în 2000 pentru a urmări aceste specii de la punctul de debarcare pe tot parcursul ciclului comercial. Această identificare a fost menținută în 2014 și 2015 (7). |
| --- | --- |

(30)

Trinidad și Tobago nu este nici parte contractantă, nici parte cooperantă necontractantă a Comisiei pentru conservarea faunei și florei marine din Antarctica (CCAMLR). Cu toate acestea, CCAMLR a identificat această țară, în perioada 2012-2013, ca parte necontractantă posibil implicată în recoltarea, debarcarea și/sau comercializarea speciei Dissostichus spp., dar care nu cooperează cu Sistemul de documentare a capturilor (CDS) (6) implementat în 2000 pentru a urmări aceste specii de la punctul de debarcare pe tot parcursul ciclului comercial. Această identificare a fost menținută în 2014 și 2015 (7).

| (31) | Faptele descrise în considerentele 28-30 împiedică statul Trinidad și Tobago să își îndeplinească obligațiile de cooperare și conservare în calitate de stat de pavilion în ceea ce privește articolele 117-119 din UNCLOS. De asemenea, se pare că Trinidad și Tobago nu respectă articolul 18 din UNFSA, care le impune statelor ale căror nave pescuiesc în marea liberă să ia măsuri de control pentru a se asigura că aceste nave sunt conforme cu normele ORGP. |
| --- | --- |

(31)

Faptele descrise în considerentele 28-30 împiedică statul Trinidad și Tobago să își îndeplinească obligațiile de cooperare și conservare în calitate de stat de pavilion în ceea ce privește articolele 117-119 din UNCLOS. De asemenea, se pare că Trinidad și Tobago nu respectă articolul 18 din UNFSA, care le impune statelor ale căror nave pescuiesc în marea liberă să ia măsuri de control pentru a se asigura că aceste nave sunt conforme cu normele ORGP.

| (32) | În sfârșit, în pofida recomandărilor de la punctele 25, 26 și 27 din IPOA INN, Trinidad și Tobago nu a elaborat un plan național de acțiune pentru combaterea pescuitului INN. |
| --- | --- |

(32)

În sfârșit, în pofida recomandărilor de la punctele 25, 26 și 27 din IPOA INN, Trinidad și Tobago nu a elaborat un plan național de acțiune pentru combaterea pescuitului INN.

| (33) | Având în vedere situația expusă în această secțiune a deciziei și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a tuturor declarațiilor făcute de țara în cauză, s-a putut stabili că, în conformitate cu articolul 31 alineatele (3) și (6) din Regulamentul INN, există indicii clare conform cărora Trinidad și Tobago nu a reușit să își îndeplinească obligațiile care îi revin în temeiul dreptului internațional cu privire la normele internaționale, reglementările și măsurile de conservare și gestionare. |
| --- | --- |

(33)

Având în vedere situația expusă în această secțiune a deciziei și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a tuturor declarațiilor făcute de țara în cauză, s-a putut stabili că, în conformitate cu articolul 31 alineatele (3) și (6) din Regulamentul INN, există indicii clare conform cărora Trinidad și Tobago nu a reușit să își îndeplinească obligațiile care îi revin în temeiul dreptului internațional cu privire la normele internaționale, reglementările și măsurile de conservare și gestionare.

3.4.   Constrângeri specifice țărilor în curs de dezvoltare

| (34) | În conformitate cu indicele de dezvoltare umană al Organizației Națiunilor Unite (IDU al ONU) (8), Trinidad și Tobago a fost considerată în 2015 o țară cu un grad ridicat de dezvoltare umană (fiind clasată pe locul 64 din 188 de țări). |
| --- | --- |

(34)

În conformitate cu indicele de dezvoltare umană al Organizației Națiunilor Unite (IDU al ONU) (8), Trinidad și Tobago a fost considerată în 2015 o țară cu un grad ridicat de dezvoltare umană (fiind clasată pe locul 64 din 188 de țări).

| (35) | Luând în considerare poziția menționată mai sus în clasamentul bazat pe indicele IDU al ONU și observațiile din cursul vizitei din 2015, nicio dovadă nu sugerează faptul că neîndeplinirea de către Trinidad și Tobago a sarcinilor care îi revin în temeiul dreptului internațional este rezultatul unui nivel scăzut de dezvoltare. Nu există dovezi concrete care să coreleze deficiențele activităților de monitorizare, control și supraveghere a pescuitului cu un grad insuficient de dezvoltare a capacității și a infrastructurii. Trinidad și Tobago nu a susținut niciodată că incapacitatea de a asigura măsuri ferme de gestionare și control ar fi legată de constrângeri legate de gradul de dezvoltare. |
| --- | --- |

(35)

Luând în considerare poziția menționată mai sus în clasamentul bazat pe indicele IDU al ONU și observațiile din cursul vizitei din 2015, nicio dovadă nu sugerează faptul că neîndeplinirea de către Trinidad și Tobago a sarcinilor care îi revin în temeiul dreptului internațional este rezultatul unui nivel scăzut de dezvoltare. Nu există dovezi concrete care să coreleze deficiențele activităților de monitorizare, control și supraveghere a pescuitului cu un grad insuficient de dezvoltare a capacității și a infrastructurii. Trinidad și Tobago nu a susținut niciodată că incapacitatea de a asigura măsuri ferme de gestionare și control ar fi legată de constrângeri legate de gradul de dezvoltare.

| (36) | Având în vedere situația explicată în prezenta secțiune și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a tuturor declarațiilor transmise de Trinidad și Tobago, s-a putut stabili că, în conformitate cu articolul 31 alineatul (7) din Regulamentul INN, stadiul de dezvoltare și performanța generală a acestei țări în ceea ce privește gestionarea activităților de pescuit nu sunt afectate de nivelul său de dezvoltare. |
| --- | --- |

(36)

Având în vedere situația explicată în prezenta secțiune și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a tuturor declarațiilor transmise de Trinidad și Tobago, s-a putut stabili că, în conformitate cu articolul 31 alineatul (7) din Regulamentul INN, stadiul de dezvoltare și performanța generală a acestei țări în ceea ce privește gestionarea activităților de pescuit nu sunt afectate de nivelul său de dezvoltare.

4.   CONCLUZIE PRIVIND POSIBILITATEA IDENTIFICĂRII CA ȚARĂ TERȚĂ NECOOPERANTĂ

| (37) | Având în vedere concluziile la care s-a ajuns cu privire la faptul că Trinidad și Tobago nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul dreptului internațional în calitate de stat de pavilion, portuar, de coastă sau de piață și nu a luat măsuri pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului INN, în conformitate cu articolul 32 din Regulamentul INN, acestei țări ar trebui să i se notifice posibilitatea de a fi identificată de către Comisie ca țară terță necooperantă în ceea ce privește combaterea pescuitului INN. |
| --- | --- |

(37)

Având în vedere concluziile la care s-a ajuns cu privire la faptul că Trinidad și Tobago nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul dreptului internațional în calitate de stat de pavilion, portuar, de coastă sau de piață și nu a luat măsuri pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului INN, în conformitate cu articolul 32 din Regulamentul INN, acestei țări ar trebui să i se notifice posibilitatea de a fi identificată de către Comisie ca țară terță necooperantă în ceea ce privește combaterea pescuitului INN.

| (38) | În conformitate cu articolul 32 alineatul (1) din Regulamentul INN, Comisia ar trebui să transmită Republicii Trinidad și Tobago o notificare cu privire la posibilitatea de a fi identificată ca țară terță necooperantă. De asemenea, Comisia ar trebui să întreprindă toate demersurile prevăzute la articolul 32 din Regulamentul INN în ceea ce privește Trinidad și Tobago. În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească un termen în care această țară să poată răspunde în scris la notificare și să rectifice situația. |
| --- | --- |

(38)

În conformitate cu articolul 32 alineatul (1) din Regulamentul INN, Comisia ar trebui să transmită Republicii Trinidad și Tobago o notificare cu privire la posibilitatea de a fi identificată ca țară terță necooperantă. De asemenea, Comisia ar trebui să întreprindă toate demersurile prevăzute la articolul 32 din Regulamentul INN în ceea ce privește Trinidad și Tobago. În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească un termen în care această țară să poată răspunde în scris la notificare și să rectifice situația.

| (39) | În afară de aceasta, ar trebui să se precizeze faptul că notificarea adresată statului Trinidad și Tobago cu privire la posibilitatea de a fi identificat ca țară pe care Comisia o consideră necooperantă în sensul prezentei decizii nu exclude și nici nu conduce automat la vreo acțiune ulterioară întreprinsă de Comisie sau de Consiliu în vederea identificării și stabilirii unei liste a țărilor necooperante, |
| --- | --- |

(39)

În afară de aceasta, ar trebui să se precizeze faptul că notificarea adresată statului Trinidad și Tobago cu privire la posibilitatea de a fi identificat ca țară pe care Comisia o consideră necooperantă în sensul prezentei decizii nu exclude și nici nu conduce automat la vreo acțiune ulterioară întreprinsă de Comisie sau de Consiliu în vederea identificării și stabilirii unei liste a țărilor necooperante,

DECIDE:

Articol unic

Republicii Trinidad și Tobago i se notifică posibilitatea de a fi identificată de Comisie ca țară terță necooperantă în ceea ce privește combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat.

Adoptată la Bruxelles, 21 aprilie 2016.

Pentru Comisie

Karmenu VELLA

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 286, 29.10.2008, p. 1.

1

(2)  http://rgd.legalaffairs.gov.tt/laws2/alphabetical_list/lawspdfs/67.51.pdf

2

(3)  http://rgd.legalaffairs.gov.tt/laws2/alphabetical_list/lawspdfs/51.06.pdf

3

(4)  Scrisoarea ICCAT, 18 ianuarie 2011, circulara nr. 151 a ICCAT. Scrisoarea ICCAT, 21 februarie 2012, circulara nr. 641 a ICCAT. Scrisoarea ICCAT, 11 februarie 2013, circulara nr. 613 a ICCAT. Scrisoarea ICCAT, 13 februarie 2014, circulara nr. 723 a ICCAT.

4

(5)  Doc. No. COC-308_Appendix 2, 2015.

5

(6)  CCAMLR-XXXII/BG/08, 24 septembrie 2013.

6

(7)  CCAMLR-XXXIV/BG/41, 23 septembrie 2015.

7

(8)  Informații preluate de pe site-ul http://hdr.undp.org/en/statistics

8

---

Curtea de Conturi

| 23.4.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 144/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 144/19

---

Raportul special nr. 12/2016

„Utilizarea granturilor ca metodă de finanțare de către agenții nu este întotdeauna opțiunea cea mai adecvată, iar eficacitatea sa nu poate fi demonstrată în toate cazurile”

(2016/C 144/08)

Curtea de Conturi Europeană vă informează că s-a publicat Raportul special nr. 12/2016 „Utilizarea granturilor ca metodă de finanțare de către agenții nu este întotdeauna opțiunea cea mai adecvată, iar eficacitatea sa nu poate fi demonstrată în toate cazurile”.

Raportul poate fi consultat sau descărcat de pe site-ul Curții de Conturi Europene: http://eca.europa.eu sau de pe site-ul EU Bookshop: https://bookshop.europa.eu

---

V Anunţuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENŢEI

Comisia Europeană

| 23.4.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 144/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 144/20

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.7992 – Starwood Capital Group/Banco Sabadell/JV)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2016/C 144/09)

| 1. | La data de 15 aprilie 2016, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea Starwood Capital Group („SCG”, SUA) și întreprinderea Hotel Investment Partnership, S.L. („HIP”, Spania), controlată de Banco de Sabadell, S.A. („BS”, Spania), dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) și al articolului 3 alineatul (4) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii HI Partners Starwood Capital Holdco Value Added, S.L. („HPSC JV”, Spania), prin achiziționare de acțiuni într-o societate nou-creată care constituie o întreprindere comună. |
| --- | --- |

1.

La data de 15 aprilie 2016, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea Starwood Capital Group („SCG”, SUA) și întreprinderea Hotel Investment Partnership, S.L. („HIP”, Spania), controlată de Banco de Sabadell, S.A. („BS”, Spania), dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) și al articolului 3 alineatul (4) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii HI Partners Starwood Capital Holdco Value Added, S.L. („HPSC JV”, Spania), prin achiziționare de acțiuni într-o societate nou-creată care constituie o întreprindere comună.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:
  —   în cazul întreprinderii SCG: investiții axate în principal pe sectorul imobiliar la nivel mondial. SCG investește în mai multe categorii de active – inclusiv în blocuri de locuințe, birouri, spații comerciale, sectorul hotelier, terenuri industriale, rezidențiale și comerciale, locuințe destinate persoanelor mai în vârstă, terenuri cu utilizare mixtă și terenuri de golf, precum și la toate nivelurile structurii de capital;
  —   în cazul întreprinderii BS: aceasta oferă servicii bancare atât piețelor bancare cu amănuntul, cât și piețelor bancare de afaceri, precum și servicii hoteliere și imobiliare, prin intermediul întreprinderii HIP. |
| --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—   în cazul întreprinderii SCG: investiții axate în principal pe sectorul imobiliar la nivel mondial. SCG investește în mai multe categorii de active – inclusiv în blocuri de locuințe, birouri, spații comerciale, sectorul hotelier, terenuri industriale, rezidențiale și comerciale, locuințe destinate persoanelor mai în vârstă, terenuri cu utilizare mixtă și terenuri de golf, precum și la toate nivelurile structurii de capital;

—   în cazul întreprinderii BS: aceasta oferă servicii bancare atât piețelor bancare cu amănuntul, cât și piețelor bancare de afaceri, precum și servicii hoteliere și imobiliare, prin intermediul întreprinderii HIP.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

| 4. | Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei Europene, cu numărul de referință M.7992 – Starwood Capital Group/Banco Sabadell/JV, prin fax (+32 22964301), prin e-mail, la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu, sau prin poștă, la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei Europene, cu numărul de referință M.7992 – Starwood Capital Group/Banco Sabadell/JV, prin fax (+32 22964301), prin e-mail, la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu, sau prin poștă, la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

---

| 23.4.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 144/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 144/21

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.7877 – Warburg Pincus/General Atlantic/UniCredit/Santander/SAM/Pioneer)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2016/C 144/10)

| 1. | La data de 15 aprilie 2016, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care societăți afiliate ale companiilor Warburg Pincus LLC („Warburg Pincus”, Statele Unite), General Atlantic LLC („General Atlantic”, Statele Unite), Banco Santander, S.A., („Santander”, Spania) și UniCredit S.p.A. („UniCredit”, Italia) combină activitățile de gestionare de active ale întreprinderilor SAM Investment Holdings Limited („SAM”) și Pioneer Global Asset Management S.p.A. [împreună cu filialele acesteia, dar excluzând întreprinderea Pioneer Investment Management USA Inc. și filialele sale din Statele Unite, precum și unele dintre celelalte filiale ale acesteia („Pioneer”)], în cadrul unei întreprinderi comune cu funcționalitate deplină controlate de Warburg Pincus, General Atlantic, Santander și UniCredit. SAM este, în prezent, o întreprindere comună deținută de Santander și de societăți afiliate ale Warburg Pincus și General Atlantic. În momentul de față, Pioneer este controlată exclusiv de către UniCredit. |
| --- | --- |

1.

La data de 15 aprilie 2016, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care societăți afiliate ale companiilor Warburg Pincus LLC („Warburg Pincus”, Statele Unite), General Atlantic LLC („General Atlantic”, Statele Unite), Banco Santander, S.A., („Santander”, Spania) și UniCredit S.p.A. („UniCredit”, Italia) combină activitățile de gestionare de active ale întreprinderilor SAM Investment Holdings Limited („SAM”) și Pioneer Global Asset Management S.p.A. [împreună cu filialele acesteia, dar excluzând întreprinderea Pioneer Investment Management USA Inc. și filialele sale din Statele Unite, precum și unele dintre celelalte filiale ale acesteia („Pioneer”)], în cadrul unei întreprinderi comune cu funcționalitate deplină controlate de Warburg Pincus, General Atlantic, Santander și UniCredit. SAM este, în prezent, o întreprindere comună deținută de Santander și de societăți afiliate ale Warburg Pincus și General Atlantic. În momentul de față, Pioneer este controlată exclusiv de către UniCredit.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | Warburg Pincus este o firmă de investiții în societăți necotate care își desfășoară activitatea la nivel mondial prin intermediul societăților din portofoliul său într-o varietate de sectoare, printre care energia, serviciile financiare, asistența medicală și serviciile pentru consumatori, serviciile industriale și serviciile pentru întreprinderi, precum și tehnologia, mass-media și telecomunicațiile; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

Warburg Pincus este o firmă de investiții în societăți necotate care își desfășoară activitatea la nivel mondial prin intermediul societăților din portofoliul său într-o varietate de sectoare, printre care energia, serviciile financiare, asistența medicală și serviciile pentru consumatori, serviciile industriale și serviciile pentru întreprinderi, precum și tehnologia, mass-media și telecomunicațiile;

| — | General Atlantic este o firmă de investiții în societăți necotate care își desfășoară activitatea prin intermediul societăților din portofoliul său într-o varietate de sectoare, inclusiv serviciile pentru întreprinderi, vânzarea cu amănuntul și serviciile pentru consumatori, serviciile financiare, asistența medicală, internetul și tehnologia; |
| --- | --- |

—

General Atlantic este o firmă de investiții în societăți necotate care își desfășoară activitatea prin intermediul societăților din portofoliul său într-o varietate de sectoare, inclusiv serviciile pentru întreprinderi, vânzarea cu amănuntul și serviciile pentru consumatori, serviciile financiare, asistența medicală, internetul și tehnologia;

| — | Santander este societatea-mamă a unui grup internațional de societăți bancare și financiare care își desfășoară activitatea în principal în Europa, Statele Unite și America Latină; |
| --- | --- |

—

Santander este societatea-mamă a unui grup internațional de societăți bancare și financiare care își desfășoară activitatea în principal în Europa, Statele Unite și America Latină;

| — | UniCredit este societatea-mamă italiană a unui grup bancar care prestează servicii bancare și financiare în Italia și în străinătate; |
| --- | --- |

—

UniCredit este societatea-mamă italiană a unui grup bancar care prestează servicii bancare și financiare în Italia și în străinătate;

| — | SAM este o întreprindere de gestionare de active care desfășoară activități în 10 țări, atât în Europa, cât și în America Latină; |
| --- | --- |

—

SAM este o întreprindere de gestionare de active care desfășoară activități în 10 țări, atât în Europa, cât și în America Latină;

| — | Pioneer este o întreprindere de gestionare de active care desfășoară activități în întreaga Europă și în mai multe țări din afara Europei. |
| --- | --- |

—

Pioneer este o întreprindere de gestionare de active care desfășoară activități în întreaga Europă și în mai multe țări din afara Europei.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei Europene, cu numărul de referință M.7877 – Warburg Pincus/General Atlantic/UniCredit/Santander/SAM/Pioneer, prin fax (+32 22964301), prin e-mail, la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu, sau prin poștă, la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei Europene, cu numărul de referință M.7877 – Warburg Pincus/General Atlantic/UniCredit/Santander/SAM/Pioneer, prin fax (+32 22964301), prin e-mail, la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu, sau prin poștă, la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

---

| 23.4.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 144/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 144/22

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.7910 – Kesko/Onninen)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2016/C 144/11)

| 1. | La data de 18 aprilie 2016, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea Kesko Oyj („Kesko”, Finlanda) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întregii întreprinderi Onninen Oy („Onninen”, Finlanda), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 18 aprilie 2016, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea Kesko Oyj („Kesko”, Finlanda) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întregii întreprinderi Onninen Oy („Onninen”, Finlanda), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:
  —   în cazul întreprinderii Kesko: vânzarea cu amănuntul în trei sectoare de activitate principale: (i) comercializarea de produse alimentare; (ii) comercializarea de produse pentru construcții și renovare și de produse de specialitate și (iii) comercializarea de automobile;
  —   în cazul întreprinderii Onninen: distribuția de, printre altele, produse pentru instalații. |
| --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—   în cazul întreprinderii Kesko: vânzarea cu amănuntul în trei sectoare de activitate principale: (i) comercializarea de produse alimentare; (ii) comercializarea de produse pentru construcții și renovare și de produse de specialitate și (iii) comercializarea de automobile;

—   în cazul întreprinderii Onninen: distribuția de, printre altele, produse pentru instalații.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei Europene, cu numărul de referință M.7910 – Kesko/Onninen, prin fax (+32 22964301), prin e-mail, la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu, sau prin poștă, la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei Europene, cu numărul de referință M.7910 – Kesko/Onninen, prin fax (+32 22964301), prin e-mail, la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu, sau prin poștă, la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

---