# Den Europæiske Unions C 181/19.

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 181 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 59. årgang19. maj 2016 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 181

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

59. årgang19. maj 2016

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2013-2014Mødeperioden fra den 7. til 10. oktober 2013
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 13 E af 17.1.2014 .

  Den vedtagne tekst af 9. oktober 2013 om decharge for regnskabsåret 2011 er offentliggjort i EUT L 328 af 7.12.2013 .
  VEDTAGNE TEKSTER | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2013-2014Mødeperioden fra den 7. til 10. oktober 2013
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 13 E af 17.1.2014 .

  Den vedtagne tekst af 9. oktober 2013 om decharge for regnskabsåret 2011 er offentliggjort i EUT L 328 af 7.12.2013 .
  VEDTAGNE TEKSTER

EUROPA-PARLAMENTET

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 13 E af 17.1.2014 .

Den vedtagne tekst af 9. oktober 2013 om decharge for regnskabsåret 2011 er offentliggjort i EUT L 328 af 7.12.2013 .

1

---

| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| --- | --- |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-Parlamentet |
| | 8. oktober 2013 |
| 2016/C 181/01 | Europa-Parlamentets beslutning af 8. oktober 2013 om korruption i den offentlige og private sektor: indvirkningen på menneskerettighederne i tredjelande (2013/2074(INI)) | 2 |
| 2016/C 181/02 | Europa-Parlamentets beslutning af 8. oktober 2013 om politisk planlægning og langsigtede tendenser: budgetmæssige konsekvenser for kapacitetsopbygning (2012/2290(INI)) | 16 |
| 2016/C 181/03 | Europa-Parlamentets beslutning af 8. oktober 2013 om forbedring af international privatret: kompetenceregler på beskæftigelsesområdet (2013/2023(INI)) | 19 |
| 2016/C 181/04 | Europa-Parlamentets beslutning af 8. oktober 2013 om kønsdrab: de manglende kvinder? (2012/2273(INI)) | 21 |
| 2016/C 181/05 | Europa-Parlamentets beslutning af 8. oktober 2013 om effekter på EU-strukturfondenes udgifter i medlemsstaterne af de budgetmæssige begrænsninger hos regionale og lokale myndigheder (2013/2042(INI)) | 29 |
| 2016/C 181/06 | Europa-Parlamentets beslutning af 8. oktober 2013 om en samlet EU-fiskeristrategi for Stillehavsområdet (2012/2235(INI)) | 35 |
| 2016/C 181/07 | Europa-Parlamentets beslutning af 8. oktober 2013 om fiskerirestriktioner og territorialfarvande i Middelhavet og Sortehavet — metoder til konfliktløsning (2011/2086(INI)) | 41 |
| | 9. oktober 2013 |
| 2016/C 181/08 | Europa-Parlamentets beslutning af 9. oktober 2013 om forhandlinger mellem EU og Kina om en bilateral investeringsaftale (2013/2674(RSP)) | 45 |
| 2016/C 181/09 | Europa-Parlamentets beslutning af 9. oktober 2013 om handelsforbindelserne mellem EU og Taiwan (2013/2675(RSP)) | 52 |
| 2016/C 181/10 | Europa-Parlamentets beslutning af 9. oktober 2013 om Unionens og dens medlemsstaters foranstaltninger til at tackle flygtningestrømmen som følge af konflikten i Syrien (2013/2837(RSP)) | 56 |
| | 10. oktober 2013 |
| 2016/C 181/11 | Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2013 om CIA's påståede brug af europæiske lande ved transport og ulovlig tilbageholdelse af fanger (2013/2702(RSP)) | 61 |
| 2016/C 181/12 | Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2013 om styrkelse af det grænseoverskridende samarbejde om retshåndhævelse i EU: gennemførelsen af Prümafgørelsen og den europæiske informationsudvekslingsmodel (2013/2586(RSP)) | 67 |
| 2016/C 181/13 | Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2013 om kastebaseret diskrimination (2013/2676(RSP)) | 69 |
| 2016/C 181/14 | Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2013 om aktiviteterne i Udvalget for Andragender i 2012 (2013/2013(INI)) | 73 |
| 2016/C 181/15 | Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2013 om de seneste tilfælde af vold mod og forfølgelse af kristne, navnlig i Maaloula (Syrien) og Peshawar (Pakistan), samt sagen om pastor Saeed Abedini (Iran) (2013/2872(RSP)) | 82 |
| 2016/C 181/16 | Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2013 om sammenstød i Sudan og den efterfølgende mediecensur (2013/2873(RSP)) | 87 |
| 2016/C 181/17 | Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2013 om den seneste tids vold i Irak (2013/2874(RSP)) | 92 |

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

8. oktober 2013

2016/C 181/01

Europa-Parlamentets beslutning af 8. oktober 2013 om korruption i den offentlige og private sektor: indvirkningen på menneskerettighederne i tredjelande (2013/2074(INI))

2

2016/C 181/02

Europa-Parlamentets beslutning af 8. oktober 2013 om politisk planlægning og langsigtede tendenser: budgetmæssige konsekvenser for kapacitetsopbygning (2012/2290(INI))

16

2016/C 181/03

Europa-Parlamentets beslutning af 8. oktober 2013 om forbedring af international privatret: kompetenceregler på beskæftigelsesområdet (2013/2023(INI))

19

2016/C 181/04

Europa-Parlamentets beslutning af 8. oktober 2013 om kønsdrab: de manglende kvinder? (2012/2273(INI))

21

2016/C 181/05

Europa-Parlamentets beslutning af 8. oktober 2013 om effekter på EU-strukturfondenes udgifter i medlemsstaterne af de budgetmæssige begrænsninger hos regionale og lokale myndigheder (2013/2042(INI))

29

2016/C 181/06

Europa-Parlamentets beslutning af 8. oktober 2013 om en samlet EU-fiskeristrategi for Stillehavsområdet (2012/2235(INI))

35

2016/C 181/07

Europa-Parlamentets beslutning af 8. oktober 2013 om fiskerirestriktioner og territorialfarvande i Middelhavet og Sortehavet — metoder til konfliktløsning (2011/2086(INI))

41

9. oktober 2013

2016/C 181/08

Europa-Parlamentets beslutning af 9. oktober 2013 om forhandlinger mellem EU og Kina om en bilateral investeringsaftale (2013/2674(RSP))

45

2016/C 181/09

Europa-Parlamentets beslutning af 9. oktober 2013 om handelsforbindelserne mellem EU og Taiwan (2013/2675(RSP))

52

2016/C 181/10

Europa-Parlamentets beslutning af 9. oktober 2013 om Unionens og dens medlemsstaters foranstaltninger til at tackle flygtningestrømmen som følge af konflikten i Syrien (2013/2837(RSP))

56

10. oktober 2013

2016/C 181/11

Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2013 om CIA's påståede brug af europæiske lande ved transport og ulovlig tilbageholdelse af fanger (2013/2702(RSP))

61

2016/C 181/12

Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2013 om styrkelse af det grænseoverskridende samarbejde om retshåndhævelse i EU: gennemførelsen af Prümafgørelsen og den europæiske informationsudvekslingsmodel (2013/2586(RSP))

67

2016/C 181/13

Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2013 om kastebaseret diskrimination (2013/2676(RSP))

69

2016/C 181/14

Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2013 om aktiviteterne i Udvalget for Andragender i 2012 (2013/2013(INI))

73

2016/C 181/15

Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2013 om de seneste tilfælde af vold mod og forfølgelse af kristne, navnlig i Maaloula (Syrien) og Peshawar (Pakistan), samt sagen om pastor Saeed Abedini (Iran) (2013/2872(RSP))

82

2016/C 181/16

Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2013 om sammenstød i Sudan og den efterfølgende mediecensur (2013/2873(RSP))

87

2016/C 181/17

Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2013 om den seneste tids vold i Irak (2013/2874(RSP))

92

---

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Parlamentet |
| | 9. oktober 2013 |
| 2016/C 181/18 | Europa-Parlamentets afgørelse af 9. oktober 2013 om indgåelse af en interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet og Den Europæiske Centralbank om de praktiske betingelser for udøvelsen af demokratisk ansvarlighed og tilsyn i forbindelse med udførelsen af de opgaver, som overdrages til ECB inden for rammerne af den fælles tilsynsmekanisme 2013/2198(ACI) | 95 |
| 2016/C 181/19 | Europa-Parlamentets afgørelse af 9. oktober 2013 om antallet af og medlemstallet for de interparlamentariske delegationer, delegationerne til de blandede parlamentariske udvalg, delegationerne til de parlamentariske samarbejdsudvalg og delegationerne til de multilaterale parlamentariske forsamlinger (2013/2853(RSO)) | 96 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

9. oktober 2013

2016/C 181/18

Europa-Parlamentets afgørelse af 9. oktober 2013 om indgåelse af en interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet og Den Europæiske Centralbank om de praktiske betingelser for udøvelsen af demokratisk ansvarlighed og tilsyn i forbindelse med udførelsen af de opgaver, som overdrages til ECB inden for rammerne af den fælles tilsynsmekanisme 2013/2198(ACI)

95

2016/C 181/19

Europa-Parlamentets afgørelse af 9. oktober 2013 om antallet af og medlemstallet for de interparlamentariske delegationer, delegationerne til de blandede parlamentariske udvalg, delegationerne til de parlamentariske samarbejdsudvalg og delegationerne til de multilaterale parlamentariske forsamlinger (2013/2853(RSO))

96

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | EUROPA-PARLAMENTET |
| | 8. oktober 2013 |
| 2016/C 181/20 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. oktober 2013 om udkast til Rådets afgørelse om undertegnelse af samarbejdsaftalen om et civilt globalt satellitnavigationssystem (GNSS) mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater og Ukraine (06373/2013 — C7-0070/2013 — 2012/0274(NLE)) | 98 |
| 2016/C 181/21 | Europa-Parlamentets beslutning af 8. oktober 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2011/025 IT/Lombardia, Italien) (COM(2013)0470 — C7-0206/2013 — 2013/2138(BUD)) | 98 |
| 2016/C 181/22 | Europa-Parlamentets beslutning af 8. oktober 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili, Italien) (COM(2013)0469 — C7-0207/2013 — 2013/2139(BUD)) | 102 |
| 2016/C 181/23 | P7_TA(2013)0397Flagstatens ansvar for håndhævelsen af Rådets direktiv 2009/13/EF om iværksættelse af konventionen om søfarendes arbejdsforhold af 2006 ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. oktober 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om flagstatens ansvar for håndhævelsen af Rådets direktiv 2009/13/EF om iværksættelse af den aftale, der er indgået mellem European Community Shipowners' Associations (ECSA) og European Transport Workers' Federation (ETF) om konventionen om søfarendes arbejdsforhold af 2006, og om ændring af direktiv 1999/63/EF (COM(2012)0134 — C7-0083/2012 — 2012/0065(COD))P7_TC1-COD(2012)0065Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 8. oktober 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/.../EU om visse af flagstatens ansvar for overholdelse og håndhævelse af konventionen om søfarendes arbejdsforhold af 2006 | 105 |
| 2016/C 181/24 | Europa-Parlamentets ændringer af 8. oktober 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om fremstilling, præsentation og salg af tobak og tobaksrelaterede produkter (COM(2012)0788 — C7-0420/2012 — 2012/0366(COD)) | 106 |
| 2016/C 181/25 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. oktober 2013 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af protokollen om fastsættelse for en periode på to år af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Europæiske Union og Den Islamiske Republik Mauretanien (15777/2012 — C7-0419/2012 — 2012/0258(NLE)) | 164 |
| | 9. oktober 2013 |
| 2016/C 181/26 | P7_TA(2013)0407Fritidsfartøjer og personlige fartøjer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. oktober 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fritidsfartøjer og personlige fartøjer (COM(2011)0456 — C7-0212/2011 — 2011/0197(COD))P7_TC1-COD(2011)0197Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 9. oktober 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/.../EU om fritidsfartøjer og personlige fartøjer og om ophævelse af direktiv 94/25/EF | 166 |
| 2016/C 181/27 | P7_TA(2013)0408Anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer og administrativt samarbejde i informationssystemet for det indre marked ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. oktober 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer og forordning [...] om det administrative samarbejde ved hjælp af informationssystemet for det indre marked (COM(2011)0883 — C7-0512/2011 — 2011/0435(COD))P7_TC1-COD(2011)0435Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 9. oktober 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/.../EU om ændring af direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer og forordning (EU) nr. 1024/2012 om det administrative samarbejde ved hjælp af informationssystemet for det indre marked (IMI-forordningen) | 167 |
| 2016/C 181/28 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. oktober 2013 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Armenien om lettelse af udstedelsen af visa (05835/2013 — C7-0112/2013 — 2012/0334(NLE)) | 168 |
| 2016/C 181/29 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. oktober 2013 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Armenien om tilbagetagelse af personer, der er bosiddende uden tilladelse (05859/2013 — C7-0113/2013 — 2012/0332(NLE)) | 169 |
| 2016/C 181/30 | Europa-Parlamentets ændringer af 9. oktober 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2011/92/EU om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (COM(2012)0628 — C7-0367/2012 — 2012/0297(COD)) | 170 |
| | 10. oktober 2013 |
| 2016/C 181/31 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. oktober 2013 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af en protokol til Euro-Middelhavs-aftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Det Hashemitiske Kongerige Jordan på den anden side vedrørende en rammeaftale mellem Den Europæiske Union og Det Hashemitiske Kongerige Jordan om de generelle principper for Det Hashemitiske Kongerige Jordans deltagelse i Unionens programmer (12138/2012 — C7-0008/2013 — 2012/0108(NLE)) | 212 |
| 2016/C 181/32 | P7_TA(2013)0416Et europæisk grænseovervågningssystem (Eurosur) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. oktober 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et europæisk grænseovervågningssystem (Eurosur) (COM(2011)0873 — C7-0506/2011 — 2011/0427(COD))P7_TC1-COD(2011)0427Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 10. oktober 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om oprettelse af det europæiske grænseovervågningssystem (Eurosur) | 213 |
| 2016/C 181/33 | P7_TA(2013)0417Bærbare cadmiumholdige batterier og akkumulatorer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. oktober 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/66/EF om batterier og akkumulatorer og udtjente batterier og akkumulatorer for så vidt angår markedsføring af bærbare cadmiumholdige batterier og akkumulatorer, der er beregnet til anvendelse i batteridrevet håndværktøj (COM(2012)0136 — C7-0087/2012 — 2012/0066(COD))P7_TC1-COD(2012)0066Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 10. oktober 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/.../EU om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/66/EF om batterier og akkumulatorer og udtjente batterier og akkumulatorer for så vidt angår markedsføring af bærbare cadmiumholdige batterier og akkumulatorer, der er beregnet til anvendelse i batteridrevet håndværktøj, og af knapcellebatterier med lavt kviksølvindhold, og om ophævelse af Kommissionens beslutning 2009/603/EF | 214 |

III   Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

8. oktober 2013

2016/C 181/20

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. oktober 2013 om udkast til Rådets afgørelse om undertegnelse af samarbejdsaftalen om et civilt globalt satellitnavigationssystem (GNSS) mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater og Ukraine (06373/2013 — C7-0070/2013 — 2012/0274(NLE))

98

2016/C 181/21

Europa-Parlamentets beslutning af 8. oktober 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2011/025 IT/Lombardia, Italien) (COM(2013)0470 — C7-0206/2013 — 2013/2138(BUD))

98

2016/C 181/22

Europa-Parlamentets beslutning af 8. oktober 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili, Italien) (COM(2013)0469 — C7-0207/2013 — 2013/2139(BUD))

102

2016/C 181/23

P7_TA(2013)0397Flagstatens ansvar for håndhævelsen af Rådets direktiv 2009/13/EF om iværksættelse af konventionen om søfarendes arbejdsforhold af 2006 ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. oktober 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om flagstatens ansvar for håndhævelsen af Rådets direktiv 2009/13/EF om iværksættelse af den aftale, der er indgået mellem European Community Shipowners' Associations (ECSA) og European Transport Workers' Federation (ETF) om konventionen om søfarendes arbejdsforhold af 2006, og om ændring af direktiv 1999/63/EF (COM(2012)0134 — C7-0083/2012 — 2012/0065(COD))P7_TC1-COD(2012)0065Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 8. oktober 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/.../EU om visse af flagstatens ansvar for overholdelse og håndhævelse af konventionen om søfarendes arbejdsforhold af 2006

105

2016/C 181/24

Europa-Parlamentets ændringer af 8. oktober 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om fremstilling, præsentation og salg af tobak og tobaksrelaterede produkter (COM(2012)0788 — C7-0420/2012 — 2012/0366(COD))

106

2016/C 181/25

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. oktober 2013 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af protokollen om fastsættelse for en periode på to år af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Europæiske Union og Den Islamiske Republik Mauretanien (15777/2012 — C7-0419/2012 — 2012/0258(NLE))

164

9. oktober 2013

2016/C 181/26

P7_TA(2013)0407Fritidsfartøjer og personlige fartøjer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. oktober 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fritidsfartøjer og personlige fartøjer (COM(2011)0456 — C7-0212/2011 — 2011/0197(COD))P7_TC1-COD(2011)0197Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 9. oktober 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/.../EU om fritidsfartøjer og personlige fartøjer og om ophævelse af direktiv 94/25/EF

166

2016/C 181/27

P7_TA(2013)0408Anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer og administrativt samarbejde i informationssystemet for det indre marked ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. oktober 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer og forordning [...] om det administrative samarbejde ved hjælp af informationssystemet for det indre marked (COM(2011)0883 — C7-0512/2011 — 2011/0435(COD))P7_TC1-COD(2011)0435Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 9. oktober 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/.../EU om ændring af direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer og forordning (EU) nr. 1024/2012 om det administrative samarbejde ved hjælp af informationssystemet for det indre marked (IMI-forordningen)

167

2016/C 181/28

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. oktober 2013 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Armenien om lettelse af udstedelsen af visa (05835/2013 — C7-0112/2013 — 2012/0334(NLE))

168

2016/C 181/29

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. oktober 2013 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Armenien om tilbagetagelse af personer, der er bosiddende uden tilladelse (05859/2013 — C7-0113/2013 — 2012/0332(NLE))

169

2016/C 181/30

Europa-Parlamentets ændringer af 9. oktober 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2011/92/EU om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (COM(2012)0628 — C7-0367/2012 — 2012/0297(COD))

170

10. oktober 2013

2016/C 181/31

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. oktober 2013 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af en protokol til Euro-Middelhavs-aftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Det Hashemitiske Kongerige Jordan på den anden side vedrørende en rammeaftale mellem Den Europæiske Union og Det Hashemitiske Kongerige Jordan om de generelle principper for Det Hashemitiske Kongerige Jordans deltagelse i Unionens programmer (12138/2012 — C7-0008/2013 — 2012/0108(NLE))

212

2016/C 181/32

P7_TA(2013)0416Et europæisk grænseovervågningssystem (Eurosur) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. oktober 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et europæisk grænseovervågningssystem (Eurosur) (COM(2011)0873 — C7-0506/2011 — 2011/0427(COD))P7_TC1-COD(2011)0427Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 10. oktober 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om oprettelse af det europæiske grænseovervågningssystem (Eurosur)

213

2016/C 181/33

P7_TA(2013)0417Bærbare cadmiumholdige batterier og akkumulatorer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. oktober 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/66/EF om batterier og akkumulatorer og udtjente batterier og akkumulatorer for så vidt angår markedsføring af bærbare cadmiumholdige batterier og akkumulatorer, der er beregnet til anvendelse i batteridrevet håndværktøj (COM(2012)0136 — C7-0087/2012 — 2012/0066(COD))P7_TC1-COD(2012)0066Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 10. oktober 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/.../EU om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/66/EF om batterier og akkumulatorer og udtjente batterier og akkumulatorer for så vidt angår markedsføring af bærbare cadmiumholdige batterier og akkumulatorer, der er beregnet til anvendelse i batteridrevet håndværktøj, og af knapcellebatterier med lavt kviksølvindhold, og om ophævelse af Kommissionens beslutning 2009/603/EF

214

---

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| *** | godkendelsesprocedure |
| ***I | almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

***

godkendelsesprocedure

***I

almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling)

***II

almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling)

***III

almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure beror på retsgrundlaget i den foreslåede retsakt)

Parlamentets ændringer:

Ny tekst markeres med
  fede typer og kursiv
  . Udeladelser markeres med symbolet ▌eller ved udstregning. Erstatning af tekst angives ved markering af den nye tekst i
  fede typer og kursiv
  og ved udeladelse eller udstregning af den tekst, der er erstattet af en ny.

fede typer og kursiv

fede typer og kursiv

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

19.5.2016

| 19.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 181/1 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 181/1

---

EUROPA-PARLAMENTET

SESSIONEN 2013-2014

Mødeperioden fra den 7. til 10. oktober 2013

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 13 E af 17.1.2014.

Den vedtagne tekst af 9. oktober 2013 om decharge for regnskabsåret 2011 er offentliggjort i EUT L 328 af 7.12.2013.

VEDTAGNE TEKSTER

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

8. oktober 2013

| 19.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 181/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 181/2

---

P7_TA(2013)0394

Korruption i den offentlige og den private sektor: indvirkning på menneskerettighederne i tredjelande

Europa-Parlamentets beslutning af 8. oktober 2013 om korruption i den offentlige og private sektor: indvirkningen på menneskerettighederne i tredjelande (2013/2074(INI))

(2016/C 181/01)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til De Forenede Nationers konvention mod korruption (UNCAC), som blev åbnet for undertegnelse i Merida den 9. december 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers konvention mod korruption (UNCAC), som blev åbnet for undertegnelse i Merida den 9. december 2003,

| — | der henviser til De Forenede Nationers pagt, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers pagt,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder,

| — | der henviser til den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udviklings (OECD) konvention om bekæmpelse af bestikkelse af udenlandske tjenestemænd i forbindelse med internationale forretningstransaktioner, der blev åbnet for undertegnelse i Paris den 17. december 1997, og de efterfølgende tillæg hertil, |
| --- | --- |

—

der henviser til Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udviklings (OECD) konvention om bekæmpelse af bestikkelse af udenlandske tjenestemænd i forbindelse med internationale forretningstransaktioner, der blev åbnet for undertegnelse i Paris den 17. december 1997, og de efterfølgende tillæg hertil,

| — | der henviser til den fælles meddelelse fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet af 12. december 2011 om menneskerettigheder og demokrati i centrum for EU's optræden udadtil — en mere effektiv tilgang (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet af 12. december 2011 om menneskerettigheder og demokrati i centrum for EU's optræden udadtil — en mere effektiv tilgang (COM(2011)0886),

| — | der henviser til EU's strategiske ramme for menneskerettigheder og demokrati og EU's handlingsplan for menneskerettigheder og demokrati, vedtaget på den 3179. samling i Rådet (udenrigsanliggender) den 25. juni 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's strategiske ramme for menneskerettigheder og demokrati og EU's handlingsplan for menneskerettigheder og demokrati, vedtaget på den 3179. samling i Rådet (udenrigsanliggender) den 25. juni 2012,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet af 8. maj 2001 om, hvordan Den Europæiske Union kan medvirke til at fremme menneskerettigheder og demokratisering i tredjelande (COM(2001)0252), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet af 8. maj 2001 om, hvordan Den Europæiske Union kan medvirke til at fremme menneskerettigheder og demokratisering i tredjelande (COM(2001)0252),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 25. oktober 2011 om en ny EU-strategi 2011-2014 for virksomhedernes sociale ansvar (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 25. oktober 2011 om en ny EU-strategi 2011-2014 for virksomhedernes sociale ansvar (COM(2011)0681),

| — | der henviser til Rådets samling af relevante dokumenter om integrering af menneskerettighederne og kønsaspektet i den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik (1) og særlig de generelle adfærdstandarder for ESFP-operationer (doc. 08373/3/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets samling af relevante dokumenter om integrering af menneskerettighederne og kønsaspektet i den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik (1) og særlig de generelle adfærdstandarder for ESFP-operationer (doc. 08373/3/2005),

| — | der henviser til FN's årtusindeerklæring af 8. september 2000, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's årtusindeerklæring af 8. september 2000,

| — | der henviser til den globale handlingsplan »Keeping the promise: united to achieve the Millennium Development Goals«, vedtaget af FN's generalforsamling den 10. oktober 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til den globale handlingsplan »Keeping the promise: united to achieve the Millennium Development Goals«, vedtaget af FN's generalforsamling den 10. oktober 2010,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 27. februar 2013: "Et værdigt liv for alle: Fattigdomsudryddelse og en bæredygtig udvikling i verden (COM(2013)0092), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 27. februar 2013: "Et værdigt liv for alle: Fattigdomsudryddelse og en bæredygtig udvikling i verden (COM(2013)0092),

| — | der henviser til Den Europæiske Investeringsbanks beretning om politikken til forhindring og modvirkning af korruption, svig, hemmelige aftaler, tvang, hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme i forbindelse med Den Europæiske Investeringsbanks (EIB) aktiviteter (»EIB's politik for bekæmpelse af svig«), der blev vedtaget i 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Investeringsbanks beretning om politikken til forhindring og modvirkning af korruption, svig, hemmelige aftaler, tvang, hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme i forbindelse med Den Europæiske Investeringsbanks (EIB) aktiviteter (»EIB's politik for bekæmpelse af svig«), der blev vedtaget i 2008,

| — | der henviser til EBRD's (Den Europæiske Bank for Økonomisk Genopbygning og Udvikling) håndhævelsespolitik og -procedurer, der trådte i kraft i marts 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til EBRD's (Den Europæiske Bank for Økonomisk Genopbygning og Udvikling) håndhævelsespolitik og -procedurer, der trådte i kraft i marts 2009,

| — | der henviser til FN's principper for virksomheder og menneskerettigheder: Gennemførelse af FN's »Protect, Respect and Remedy«-ramme (HR/PUB/11/04), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's principper for virksomheder og menneskerettigheder: Gennemførelse af FN's »Protect, Respect and Remedy«-ramme (HR/PUB/11/04),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. juli 2011 om eksterne EU-politikker til fremme af demokratisering (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. juli 2011 om eksterne EU-politikker til fremme af demokratisering (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. december 2012 om en strategi for digital frihed i EU's udenrigspolitik (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. december 2012 om en strategi for digital frihed i EU's udenrigspolitik (3),

| — | der henviser til EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere vedtaget af Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) på samlingen den 8. december 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere vedtaget af Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) på samlingen den 8. december 2008,

| — | der henviser til Montreux-dokumentet om relevante internationale juridiske forpligtelser og god praksis for stater i forbindelse med anvendelse af private militære virksomheder og private sikkerhedsfirmaer (PMSC) under væbnet konflikt, der blev vedtaget i Montreux den 17. september 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til Montreux-dokumentet om relevante internationale juridiske forpligtelser og god praksis for stater i forbindelse med anvendelse af private militære virksomheder og private sikkerhedsfirmaer (PMSC) under væbnet konflikt, der blev vedtaget i Montreux den 17. september 2008,

| — | der henviser til Europarådets strafferetskonvention om korruption, som blev åbnet for undertegnelse den 27. januar 1999, og Europarådets civilretskonvention om korruption, som blev åbnet for undertegnelse den 4. november 1999, samt resolution (98) 7 og (99) 5, som blev vedtaget af Europarådets Ministerkomité henholdsvis den 5. maj 1998 og den 1. maj 1999, og som oprettede Sammenslutningen af Stater mod Korruption (GRECO), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets strafferetskonvention om korruption, som blev åbnet for undertegnelse den 27. januar 1999, og Europarådets civilretskonvention om korruption, som blev åbnet for undertegnelse den 4. november 1999, samt resolution (98) 7 og (99) 5, som blev vedtaget af Europarådets Ministerkomité henholdsvis den 5. maj 1998 og den 1. maj 1999, og som oprettede Sammenslutningen af Stater mod Korruption (GRECO),

| — | der henviser til Jakarta-erklæringen om principper for antikorruptionsagenturer, der blev vedtaget den 26.—27. november 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til Jakarta-erklæringen om principper for antikorruptionsagenturer, der blev vedtaget den 26.—27. november 2012,

| — | der henviser til Paris-principperne for de nationale menneskerettighedsinstitutioner (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Paris-principperne for de nationale menneskerettighedsinstitutioner (4),

| — | der henviser til OECD's retningslinjer for multinationale selskaber (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til OECD's retningslinjer for multinationale selskaber (5),

| — | der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO) trepartserklæring om principper for multinationale selskaber og socialpolitik (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO) trepartserklæring om principper for multinationale selskaber og socialpolitik (6),

| — | der henviser til FN-initiativet Global Compact (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN-initiativet Global Compact (7),

| — | der henviser til den internationale adfærdskodeks for private udbydere af sikkerhedstjenester, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale adfærdskodeks for private udbydere af sikkerhedstjenester,

| — | der henviser til traktaten om våbenhandel, der blev vedtaget på FN's afsluttende konference om våbenhandel i New York den 18.—28. marts 2013 (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om våbenhandel, der blev vedtaget på FN's afsluttende konference om våbenhandel i New York den 18.—28. marts 2013 (8),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelse fra Udviklingsudvalget (A7-0250/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelse fra Udviklingsudvalget (A7-0250/2013),

| A. | der henviser til, at korruption kan defineres som misbrug af betroet magt til egen vinding, individuelt eller kollektivt, og til at korruption bl.a. omfatter forbrydelser som bestikkelse, underslæb, handel med indflydelse, misbrug af funktioner og ulovlig berigelse, som defineret af UNCAC; der henviser til, at bedrageri, afpresning, pengeafpresning, magtmisbrug, favorisering, nepotisme, klientelisme og ulovlige politiske bidrag nøje hænger sammen med korruption; der henviser til, at korruption kan være forbundet med organiseret kriminalitet og operere under en kollektiv ledelse sideløbende med officielle strukturer, navnlig hvor myndighederne ikke har været i stand til at sikre retshåndhævelsen; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at korruption kan defineres som misbrug af betroet magt til egen vinding, individuelt eller kollektivt, og til at korruption bl.a. omfatter forbrydelser som bestikkelse, underslæb, handel med indflydelse, misbrug af funktioner og ulovlig berigelse, som defineret af UNCAC; der henviser til, at bedrageri, afpresning, pengeafpresning, magtmisbrug, favorisering, nepotisme, klientelisme og ulovlige politiske bidrag nøje hænger sammen med korruption; der henviser til, at korruption kan være forbundet med organiseret kriminalitet og operere under en kollektiv ledelse sideløbende med officielle strukturer, navnlig hvor myndighederne ikke har været i stand til at sikre retshåndhævelsen;

| B. | der henviser til, at korruption fastholder ulige, uretfærdige og diskriminerende tilstande, hvad angår ligestilling i forhold til menneskerettighederne, det være sig borgerlige, politiske og økonomiske eller sociale og kulturelle rettigheder; der henviser til, at korruption kan have negative konsekvenser for miljøet og få uforholdsmæssigt alvorlige konsekvenser for de dårligst stillede og udgrænsede grupper i samfundet, idet de f.eks. afskæres fra lige adgang til deltagelse i det politiske liv, den offentlige service, retsvæsenet, sikkerhed, fast ejendom, beskæftigelse, uddannelse, sundhed og bolig; der henviser til, at korruptionen navnlig hindrer fremskridt i retning af at sætte en stopper for diskrimination og af ligestilling og kvinders selvstændighed ved at begrænse deres mulighed for at indklage deres rettigheder; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at korruption fastholder ulige, uretfærdige og diskriminerende tilstande, hvad angår ligestilling i forhold til menneskerettighederne, det være sig borgerlige, politiske og økonomiske eller sociale og kulturelle rettigheder; der henviser til, at korruption kan have negative konsekvenser for miljøet og få uforholdsmæssigt alvorlige konsekvenser for de dårligst stillede og udgrænsede grupper i samfundet, idet de f.eks. afskæres fra lige adgang til deltagelse i det politiske liv, den offentlige service, retsvæsenet, sikkerhed, fast ejendom, beskæftigelse, uddannelse, sundhed og bolig; der henviser til, at korruptionen navnlig hindrer fremskridt i retning af at sætte en stopper for diskrimination og af ligestilling og kvinders selvstændighed ved at begrænse deres mulighed for at indklage deres rettigheder;

| C. | der henviser til, at korruption kan undergrave staters økonomiske udvikling ved til tider at lægge hindringer i vejen erhvervslivet og investeringer; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at korruption kan undergrave staters økonomiske udvikling ved til tider at lægge hindringer i vejen erhvervslivet og investeringer;

| D. | der henviser til, at korruption er en del af princippet om god regeringsførelse som stadfæstet og defineret i artikel 9, stk. 3, og artikel 97 i Cotonou-aftalen; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at korruption er en del af princippet om god regeringsførelse som stadfæstet og defineret i artikel 9, stk. 3, og artikel 97 i Cotonou-aftalen;

| E. | der henviser til, at korruption og menneskerettighedskrænkelser typisk involverer magtmisbrug, manglende ansvarlighed og institutionalisering af forskellige former for diskrimination; der henviser til, at korruption uvægerligt forekommer hyppigere, når håndhævelsen af menneskerettighederne er mangelfuld eller fraværende, og til, at korruptionen ofte undergraver effektiviteten af de institutioner, som normalt sikrer balancen og den indbyrdes kontrol mellem institutionerne, og som forventes at sikre respekt for de demokratiske principper og menneskerettighederne, nemlig parlamenterne, de retshåndhævende myndigheder, domstolene, restvæsenet og civilsamfundet; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at korruption og menneskerettighedskrænkelser typisk involverer magtmisbrug, manglende ansvarlighed og institutionalisering af forskellige former for diskrimination; der henviser til, at korruption uvægerligt forekommer hyppigere, når håndhævelsen af menneskerettighederne er mangelfuld eller fraværende, og til, at korruptionen ofte undergraver effektiviteten af de institutioner, som normalt sikrer balancen og den indbyrdes kontrol mellem institutionerne, og som forventes at sikre respekt for de demokratiske principper og menneskerettighederne, nemlig parlamenterne, de retshåndhævende myndigheder, domstolene, restvæsenet og civilsamfundet;

| F. | der henviser til, at korruption generelt er dybt forankret i mentaliteten i de samfund, der er gennemsyret heraf, og til, at alle bestræbelser på at bekæmpe fænomenet først og fremmest bør fokusere på uddannelsessystemet og indledes i en så tidlig en alder som muligt; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at korruption generelt er dybt forankret i mentaliteten i de samfund, der er gennemsyret heraf, og til, at alle bestræbelser på at bekæmpe fænomenet først og fremmest bør fokusere på uddannelsessystemet og indledes i en så tidlig en alder som muligt;

| G. | der henviser til, at stater til tider undlader at gribe ind for at forebygge eller straffe korruption i den offentlige og den private sektor i strid med deres internationale forpligtelser, den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder og de andre relevante internationale og regionale menneskerettighedsinstrumenter; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at stater til tider undlader at gribe ind for at forebygge eller straffe korruption i den offentlige og den private sektor i strid med deres internationale forpligtelser, den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder og de andre relevante internationale og regionale menneskerettighedsinstrumenter;

| H. | der henviser til, at korruption forvrænger de offentlige udgifters størrelse og sammensætning, hvilket medfører en alvorlig forringelse af statens evne til at udnytte de disponible ressourcer maksimalt til i fuld udstrækning at opfylde de økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, og til, at korruption leder store beløb væk fra investeringer i økonomien og hindrer genopretning af lande i økonomisk krise, herunder EU-medlemsstater; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at korruption forvrænger de offentlige udgifters størrelse og sammensætning, hvilket medfører en alvorlig forringelse af statens evne til at udnytte de disponible ressourcer maksimalt til i fuld udstrækning at opfylde de økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, og til, at korruption leder store beløb væk fra investeringer i økonomien og hindrer genopretning af lande i økonomisk krise, herunder EU-medlemsstater;

| I. | der henviser til, at korruption blandt højt placerede personer i alvorlig grad kan underminere og destabilisere de berørte lande og bringe selve staten i fare; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at korruption blandt højt placerede personer i alvorlig grad kan underminere og destabilisere de berørte lande og bringe selve staten i fare;

| J. | der henviser til, at korruption ifølge Verdensbanken udgør 5 % af det globale BNP (2 600 mia. USD), og at der hvert år betales over 1 000 mia. USD i bestikkelse; der henviser til, at korruption forhøjer de samlede omkostninger ved at drive forretning på globalt plan med op til 10 % og med 25 % for så vidt angår omkostningerne i forbindelse med offentlige udbud i udviklingslandene (9); |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at korruption ifølge Verdensbanken udgør 5 % af det globale BNP (2 600 mia. USD), og at der hvert år betales over 1 000 mia. USD i bestikkelse; der henviser til, at korruption forhøjer de samlede omkostninger ved at drive forretning på globalt plan med op til 10 % og med 25 % for så vidt angår omkostningerne i forbindelse med offentlige udbud i udviklingslandene (9);

| K. | der henviser til, at der ifølge Verdensbankens skøn hvert år stjæles 20-40 mia. USD, hvilket svarer til 20-40 % af den officielle bistand, fra de offentlige budgetter i udviklingslandene på grund af korruption på højt niveau, og at de skjules i udlandet (10); |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der ifølge Verdensbankens skøn hvert år stjæles 20-40 mia. USD, hvilket svarer til 20-40 % af den officielle bistand, fra de offentlige budgetter i udviklingslandene på grund af korruption på højt niveau, og at de skjules i udlandet (10);

| L. | der henviser til, at udviklingslandene fra 2000-2009 mistede 8 440 mia. USD på grund af ulovlige pengestrømme, hvilket er 10 gange mere end den udenlandske bistand, de har modtaget; der henviser til, at udviklingslandene hvert år i de sidste ti år har mistet 585,9 mia. USD om året via ulovlige pengestrømme; der henviser til, at de penge, der hvert år stjæles gennem korruption, er nok til at brødføde verdens sultende befolkninger 80 gange, mens bestikkelse og tyveri forøger de samlede udgifter til projekter om rent drikkevand og sanitet i hele verden med så meget som 40 procent (11); |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at udviklingslandene fra 2000-2009 mistede 8 440 mia. USD på grund af ulovlige pengestrømme, hvilket er 10 gange mere end den udenlandske bistand, de har modtaget; der henviser til, at udviklingslandene hvert år i de sidste ti år har mistet 585,9 mia. USD om året via ulovlige pengestrømme; der henviser til, at de penge, der hvert år stjæles gennem korruption, er nok til at brødføde verdens sultende befolkninger 80 gange, mens bestikkelse og tyveri forøger de samlede udgifter til projekter om rent drikkevand og sanitet i hele verden med så meget som 40 procent (11);

| M. | der henviser til, at korruption ved at true konsolideringen af demokratiet og håndhævelse af menneskerettighederne stadig er en grundlæggende årsag til og katalysator for konflikter, udbredte krænkelser af den humanitære folkeret og straffrihed i udviklingslandene; der henviser til, at status quo for korruption og ulovlig berigelse i stillinger inden for statsmagten har ført til tilraning og fastholdelse af magt samt oprettelse af nye militser og udbredt vold; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at korruption ved at true konsolideringen af demokratiet og håndhævelse af menneskerettighederne stadig er en grundlæggende årsag til og katalysator for konflikter, udbredte krænkelser af den humanitære folkeret og straffrihed i udviklingslandene; der henviser til, at status quo for korruption og ulovlig berigelse i stillinger inden for statsmagten har ført til tilraning og fastholdelse af magt samt oprettelse af nye militser og udbredt vold;

| N. | der henviser til korruption i retsvæsenet er uforeneligt med princippet om ikke-forskelsbehandling, adgang til domstolene og retten til en retfærdig rettergang og til effektive retsmidler, der er afgørende for håndhævelsen af alle andre menneskerettigheder; der henviser til, at korruption alvorligt forvrider domstolenes og den offentlige forvaltnings uafhængighed, kompetencer og upartiskhed, fremmer mistilliden til de offentlige institutioner, underminerer retsstaten og fremme anvendelsen af vold; |
| --- | --- |

N.

der henviser til korruption i retsvæsenet er uforeneligt med princippet om ikke-forskelsbehandling, adgang til domstolene og retten til en retfærdig rettergang og til effektive retsmidler, der er afgørende for håndhævelsen af alle andre menneskerettigheder; der henviser til, at korruption alvorligt forvrider domstolenes og den offentlige forvaltnings uafhængighed, kompetencer og upartiskhed, fremmer mistilliden til de offentlige institutioner, underminerer retsstaten og fremme anvendelsen af vold;

| O. | der henviser til, at levering af offentlige tjenester gør det muligt for staterne at opfylde deres internationale forpligtelser på menneskerettighedsområdet og sikre vand, mad, sundhed, uddannelse, boliger, sikkerhed og orden, som er afgørende for den menneskelige udvikling; der henviser til, at korruption i offentlige indkøb fremmes, hvis der ikke er tilstrækkelig åbenhed, gennemsigtighed, information, konkurrence, incitamenter, klare regler og bestemmelser, der håndhæves strengt, og hvis der ikke findes en uafhængig overvågning og sanktionsmekanismer; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at levering af offentlige tjenester gør det muligt for staterne at opfylde deres internationale forpligtelser på menneskerettighedsområdet og sikre vand, mad, sundhed, uddannelse, boliger, sikkerhed og orden, som er afgørende for den menneskelige udvikling; der henviser til, at korruption i offentlige indkøb fremmes, hvis der ikke er tilstrækkelig åbenhed, gennemsigtighed, information, konkurrence, incitamenter, klare regler og bestemmelser, der håndhæves strengt, og hvis der ikke findes en uafhængig overvågning og sanktionsmekanismer;

| P. | der henviser til, at udbredt korruption og manglende gennemsigtighed, adgang til information og inddragelse i beslutningsprocessen forhindrer borgerne i at gøre regeringer og politiske repræsentanter ansvarlige for at sikre, at indtægter fra ressourceudvinding og udvikling af markeder bruges til at sikre deres menneskerettigheder; der henviser til, at det påhviler de offentlige myndigheder at gøre alt, hvad der står i deres magt for at bekæmpe korruption i offentlige og private virksomheder; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at udbredt korruption og manglende gennemsigtighed, adgang til information og inddragelse i beslutningsprocessen forhindrer borgerne i at gøre regeringer og politiske repræsentanter ansvarlige for at sikre, at indtægter fra ressourceudvinding og udvikling af markeder bruges til at sikre deres menneskerettigheder; der henviser til, at det påhviler de offentlige myndigheder at gøre alt, hvad der står i deres magt for at bekæmpe korruption i offentlige og private virksomheder;

| Q. | der henviser til menneskerettighedsforkæmpere, medier, civilsamfundsorganisationer, fagbevægelsen og opsøgende journalister spiller en afgørende rolle i kampen mod korruption ved at granske de offentlige budgetter samt overvåge regeringers og store virksomheders og navnlig multinationale selskabers aktiviteter og finansieringen af politiske partier, ved at tilbyde kapacitetsopbygningsfærdigheder og -ekspertise og var at kræve gennemsigtighed og ansvarlighed; der henviser til, at journalister, der beretter om korruption og organiseret kriminalitet i stadig højere grad bliver intimideret og chikaneret af organiserede kriminelle grupper, »parallelle magter« og offentlige myndigheder, især i udviklingslandene; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til menneskerettighedsforkæmpere, medier, civilsamfundsorganisationer, fagbevægelsen og opsøgende journalister spiller en afgørende rolle i kampen mod korruption ved at granske de offentlige budgetter samt overvåge regeringers og store virksomheders og navnlig multinationale selskabers aktiviteter og finansieringen af politiske partier, ved at tilbyde kapacitetsopbygningsfærdigheder og -ekspertise og var at kræve gennemsigtighed og ansvarlighed; der henviser til, at journalister, der beretter om korruption og organiseret kriminalitet i stadig højere grad bliver intimideret og chikaneret af organiserede kriminelle grupper, »parallelle magter« og offentlige myndigheder, især i udviklingslandene;

| R. | der henviser til, at en fri og uafhængig presse og frie og uafhængige medier, både online og offline, er afgørende for at sikre gennemsigtighed og kontrol, som er nødvendige for at bekæmpe korruption, idet de skaber en platform for afsløring af korruption og giver borgerne og samfundet adgang til information; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at en fri og uafhængig presse og frie og uafhængige medier, både online og offline, er afgørende for at sikre gennemsigtighed og kontrol, som er nødvendige for at bekæmpe korruption, idet de skaber en platform for afsløring af korruption og giver borgerne og samfundet adgang til information;

| S. | der henviser til, at aktindsigt og åbenhed i den offentlige forvaltning giver borgerne mulighed for at få adgang til oplysninger om statens budgetter og udgifter; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at aktindsigt og åbenhed i den offentlige forvaltning giver borgerne mulighed for at få adgang til oplysninger om statens budgetter og udgifter;

| T. | der henviser til, at whistleblowers spiller en afgørende rolle for afsløringen af korruption, svig, dårlig forvaltning og menneskerettighedskrænkelser, selv om de løber en høj personlig risiko; der henviser til, at manglen på beskyttelse mod repressalier, kontrol med information, lovgivning om injurier og bagvaskelse og utilstrækkelig efterforskning af informanternes påstande alle er faktorer, der både kan afskrække folk fra at udtale sig og ofte bringer deres personlige sikkerhed og deres familiers sikkerhed i fare; der henviser til, at EU har en pligt til at beskytte dem, især gennem en effektiv udnyttelse af samarbejdsinstrumenter såsom Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder (EIDHR); |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at whistleblowers spiller en afgørende rolle for afsløringen af korruption, svig, dårlig forvaltning og menneskerettighedskrænkelser, selv om de løber en høj personlig risiko; der henviser til, at manglen på beskyttelse mod repressalier, kontrol med information, lovgivning om injurier og bagvaskelse og utilstrækkelig efterforskning af informanternes påstande alle er faktorer, der både kan afskrække folk fra at udtale sig og ofte bringer deres personlige sikkerhed og deres familiers sikkerhed i fare; der henviser til, at EU har en pligt til at beskytte dem, især gennem en effektiv udnyttelse af samarbejdsinstrumenter såsom Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder (EIDHR);

| U. | der henviser til, at katastrofesituationen og udenlandsk støtte skaber muligheder for korruption på grund af aktiviteternes art og aktionernes og aktørernes kompleksitet; der henviser til, at disse »muligheder« omfatter bestikkelse, afpresning af organisationernes ansatte, fejl hos organisationernes ansatte, bedrageri, falsk bogføring, omdirigering af støtte og udnyttelse af de nødstedte og giver næring til en følelse af fortvivlelse i forhold til alle offentlige myndigheder; der henviser til, at misbrug af humanitær bistand er en alvorlig overtrædelse af den humanitære folkeret; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at katastrofesituationen og udenlandsk støtte skaber muligheder for korruption på grund af aktiviteternes art og aktionernes og aktørernes kompleksitet; der henviser til, at disse »muligheder« omfatter bestikkelse, afpresning af organisationernes ansatte, fejl hos organisationernes ansatte, bedrageri, falsk bogføring, omdirigering af støtte og udnyttelse af de nødstedte og giver næring til en følelse af fortvivlelse i forhold til alle offentlige myndigheder; der henviser til, at misbrug af humanitær bistand er en alvorlig overtrædelse af den humanitære folkeret;

| V. | der henviser til, at 25 % af de undersøgelser, der er indledt af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), vedrører den europæiske eksterne bistand til tredjelande, og at 17,5 mio. EUR er blevet inddraget som følge af disse undersøgelser (12); |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at 25 % af de undersøgelser, der er indledt af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), vedrører den europæiske eksterne bistand til tredjelande, og at 17,5 mio. EUR er blevet inddraget som følge af disse undersøgelser (12);

| W. | der henviser til, at EU's støtte til udviklingslandene kan være spildt, hvis ikke der findes et ordentligt kontrolsystem i modtagerlandene og en fuldstændig uafhængig overvågning af det integritetssystem, som ledsager anvendelsen af midlerne; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at EU's støtte til udviklingslandene kan være spildt, hvis ikke der findes et ordentligt kontrolsystem i modtagerlandene og en fuldstændig uafhængig overvågning af det integritetssystem, som ledsager anvendelsen af midlerne;

| X. | der henviser til, at de europæiske offentlige banker, både EU-institutioner (EIB) eller banker, hvor flertallet af aktionærer er EU-medlemsstater (EBRD), angiveligt har været involveret i korruptionsskandaler i deres operationer uden for EU; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at de europæiske offentlige banker, både EU-institutioner (EIB) eller banker, hvor flertallet af aktionærer er EU-medlemsstater (EBRD), angiveligt har været involveret i korruptionsskandaler i deres operationer uden for EU;

| Y. | der henviser til, at bidragydere og internationale finansielle institutioner som Verdensbanken og Den Internationale Valutafond (IMF) bør fremme en effektiv reform af styreformerne i skyldnerlandene og bidrage til effektivt at bekæmpe korruption, bl.a. ved kritisk at vurdere og imødegå de påviselige risici for korruption og trusler mod menneskerettighederne i forbindelse med mange foranstaltninger, der påtvinges som led i strukturtilpasningsprogrammer, f.eks. privatisering af statsejede industrier og ressourcer; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at bidragydere og internationale finansielle institutioner som Verdensbanken og Den Internationale Valutafond (IMF) bør fremme en effektiv reform af styreformerne i skyldnerlandene og bidrage til effektivt at bekæmpe korruption, bl.a. ved kritisk at vurdere og imødegå de påviselige risici for korruption og trusler mod menneskerettighederne i forbindelse med mange foranstaltninger, der påtvinges som led i strukturtilpasningsprogrammer, f.eks. privatisering af statsejede industrier og ressourcer;

| Z. | der henviser til, at menneskehandel er stærkt afhængig af komplekse, korrupte netværk, der går på tværs af alle myndigheder, offentlige instanser, retshåndhævelse og private sektorer i ofrenes oprindelseslande, transitlande og bestemmelseslande; der henviser til, at korruptionen svækker de forskellige aktørers bestræbelser på at bekæmpe menneskehandel på grund af korruption inden for politiet og retsvæsenet og i forbindelse med procedurerne for arrestation og retsforfølgelse af menneskehandlere og tilvejebringelse af retshjælp og vidnebeskyttelse til ofrene for menneskehandel; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at menneskehandel er stærkt afhængig af komplekse, korrupte netværk, der går på tværs af alle myndigheder, offentlige instanser, retshåndhævelse og private sektorer i ofrenes oprindelseslande, transitlande og bestemmelseslande; der henviser til, at korruptionen svækker de forskellige aktørers bestræbelser på at bekæmpe menneskehandel på grund af korruption inden for politiet og retsvæsenet og i forbindelse med procedurerne for arrestation og retsforfølgelse af menneskehandlere og tilvejebringelse af retshjælp og vidnebeskyttelse til ofrene for menneskehandel;

| AA. | der henviser til, at korruption og embedsmisbrug inden for de væbnede styrker, forsvarssektoren, de retshåndhævende myndigheder og de fredsbevarende styrker forårsager alvorlige risici for borgernes liv, fysisk integritet, beskyttelse, frihed og rettigheder i udviklingslandene; der henviser til, at forsvarssektoren og forsvarskontrakter fortsat vil være kendetegnet ved et uacceptabelt korruptionsniveau og i særdeleshed vil kunne dække sig ind under kravet om fortrolighed af hensyn til den nationale sikkerhed; der henviser til, at der bør sikres en nøje kontrol med på offentlige udbud om levering af sikkerhedsudstyr; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at korruption og embedsmisbrug inden for de væbnede styrker, forsvarssektoren, de retshåndhævende myndigheder og de fredsbevarende styrker forårsager alvorlige risici for borgernes liv, fysisk integritet, beskyttelse, frihed og rettigheder i udviklingslandene; der henviser til, at forsvarssektoren og forsvarskontrakter fortsat vil være kendetegnet ved et uacceptabelt korruptionsniveau og i særdeleshed vil kunne dække sig ind under kravet om fortrolighed af hensyn til den nationale sikkerhed; der henviser til, at der bør sikres en nøje kontrol med på offentlige udbud om levering af sikkerhedsudstyr;

| AB. | der henviser til, at både offentlige og private aktørers brug af private militære virksomheder og private sikkerhedsfirmaer er vokset eksponentielt i løbet af de sidste tyve år; der henviser til, at de private militære virksomheder og private sikkerhedsfirma er på grund af arten af deres aktiviteter er særligt sårbare over for korruption og er blevet beskyldt for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne, men desuagtet oftest operer i en gråzone uden streng regulering og uden den ansvarlighed over for offentligheden, der generelt kræves af de væbnede styrker; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at både offentlige og private aktørers brug af private militære virksomheder og private sikkerhedsfirmaer er vokset eksponentielt i løbet af de sidste tyve år; der henviser til, at de private militære virksomheder og private sikkerhedsfirma er på grund af arten af deres aktiviteter er særligt sårbare over for korruption og er blevet beskyldt for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne, men desuagtet oftest operer i en gråzone uden streng regulering og uden den ansvarlighed over for offentligheden, der generelt kræves af de væbnede styrker;

| AC. | der henviser til, at gennemførelsen, anvendelsen og effektiviteten af den gensidige retshjælp og inddrivelsesmekanismerne i henhold til kapitel IV og V i UNCAC fortsat er lav blandt UNCAC's deltagerstater; der henviser til, at disse stater er endnu ikke fuldt ud opfylder deres forpligtelser i henhold Kapitel IV (internationalt samarbejde) og V (inddrivelse af aktiver) i konventionen om internationalt samarbejde og mere specifikt ikke i tilstrækkelig grad opfylder deres forpligtelser til gensidig retshjælp i henhold UNCAC's artikel 46; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at gennemførelsen, anvendelsen og effektiviteten af den gensidige retshjælp og inddrivelsesmekanismerne i henhold til kapitel IV og V i UNCAC fortsat er lav blandt UNCAC's deltagerstater; der henviser til, at disse stater er endnu ikke fuldt ud opfylder deres forpligtelser i henhold Kapitel IV (internationalt samarbejde) og V (inddrivelse af aktiver) i konventionen om internationalt samarbejde og mere specifikt ikke i tilstrækkelig grad opfylder deres forpligtelser til gensidig retshjælp i henhold UNCAC's artikel 46;

| AD. | der henviser til, at den mangelfulde regulering af og den store uigennemsigtighed i forbindelse med den globale handel med konventionelle våben og ammunition fremmer konflikter, korruption, fattigdom, menneskerettighedskrænkelser og straffrihed; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at den mangelfulde regulering af og den store uigennemsigtighed i forbindelse med den globale handel med konventionelle våben og ammunition fremmer konflikter, korruption, fattigdom, menneskerettighedskrænkelser og straffrihed;

| AE. | der henviser til, at storstilet korruption i udviklingslandene oftest forekommer med medvirken og endda hjælp fra visse erhvervsfolk, advokater, pengeinstitutter og offentlige ansatte i de industrialiserede lande, herunder EU's medlemsstater; der henviser til, at disse institutioner og virksomheder med åbenlys foragt for reguleringen til bekæmpelse af hvidvaskning af penge på EU-plan og på internationalt plan har sikret kanaler til hvidvaskning af udbyttet af korruption i de industrialiserede lande og udviklingslandene og har skabt uigennemsigtige strukturer og har skjult aktiver i »jurisdiktioner med bankhemmelighed«; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at storstilet korruption i udviklingslandene oftest forekommer med medvirken og endda hjælp fra visse erhvervsfolk, advokater, pengeinstitutter og offentlige ansatte i de industrialiserede lande, herunder EU's medlemsstater; der henviser til, at disse institutioner og virksomheder med åbenlys foragt for reguleringen til bekæmpelse af hvidvaskning af penge på EU-plan og på internationalt plan har sikret kanaler til hvidvaskning af udbyttet af korruption i de industrialiserede lande og udviklingslandene og har skabt uigennemsigtige strukturer og har skjult aktiver i »jurisdiktioner med bankhemmelighed«;

| AF. | der henviser til, at en menneskerettighedsbaseret tilgang til korruptionsbekæmpelsespolitikkerne styrker den generelle bevidsthed om, at korruption ud over misbrug af offentlige midler også medfører krænkelser af borgernes individuelle rettigheder og muligheder; der henviser til, at et tæt samarbejde mellem de internationale korruptionsbekæmpelses- og menneskerettighedsbevægelser vil skabe offentlig opmærksomhed og krav om åbenhed, ansvarlighed og retfærdighed; der henviser til, at en sammenkædning af korruption og menneskerettighedskrænkelser skaber nye muligheder for handling, især i de tilfælde, hvor korruption kan bekæmpes gennem eksisterende nationale, regionale og internationale mekanismer til kontrol med overholdelsen af menneskerettighederne; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at en menneskerettighedsbaseret tilgang til korruptionsbekæmpelsespolitikkerne styrker den generelle bevidsthed om, at korruption ud over misbrug af offentlige midler også medfører krænkelser af borgernes individuelle rettigheder og muligheder; der henviser til, at et tæt samarbejde mellem de internationale korruptionsbekæmpelses- og menneskerettighedsbevægelser vil skabe offentlig opmærksomhed og krav om åbenhed, ansvarlighed og retfærdighed; der henviser til, at en sammenkædning af korruption og menneskerettighedskrænkelser skaber nye muligheder for handling, især i de tilfælde, hvor korruption kan bekæmpes gennem eksisterende nationale, regionale og internationale mekanismer til kontrol med overholdelsen af menneskerettighederne;

Sammenhæng mellem interne og eksterne politikker

| 1. | mener, at EU kun kan blive en troværdig og indflydelsesrig leder i kampen mod korruption, hvis EU i tilstrækkelig grad løser problemerne med organiseret kriminalitet, korruption og hvidvaskning af penge inden for sine egne grænser; glæder sig i den forbindelse over den rapport om EU's korruptionsbekæmpelse, som Kommissionen forventes at offentliggøre; håber, at Kommissionens kortlægning af områder, der er sårbare over for korruption i medlemsstaterne, vil bidrage til en optrapning af indsatsen mod korruption, lette udvekslingen af bedste praksis, identificere EU-tendenser og stimulere peerlæring og yderligere overholdelse af EU-forpligtelser og internationale forpligtelser; opfordrer Kommissionen til at fremlægge EU-initiativer til bekæmpelse af korruption, såsom en EU-handlingsplan mod korruption; |
| --- | --- |

1.

mener, at EU kun kan blive en troværdig og indflydelsesrig leder i kampen mod korruption, hvis EU i tilstrækkelig grad løser problemerne med organiseret kriminalitet, korruption og hvidvaskning af penge inden for sine egne grænser; glæder sig i den forbindelse over den rapport om EU's korruptionsbekæmpelse, som Kommissionen forventes at offentliggøre; håber, at Kommissionens kortlægning af områder, der er sårbare over for korruption i medlemsstaterne, vil bidrage til en optrapning af indsatsen mod korruption, lette udvekslingen af bedste praksis, identificere EU-tendenser og stimulere peerlæring og yderligere overholdelse af EU-forpligtelser og internationale forpligtelser; opfordrer Kommissionen til at fremlægge EU-initiativer til bekæmpelse af korruption, såsom en EU-handlingsplan mod korruption;

| 2. | glæder sig i denne forbindelse over genforhandlingen af rentebeskatningsdirektivet, der har til formål effektivt at bringe bankhemmeligheden til ophør; mener, at øget regulering og gennemsigtighed, hvad angår selskabs- og fondsregistre i alle EU-medlemsstater er en forudsætning for bekæmpelse af korruption både i EU og i tredjelande; mener, at EU-reglerne bør indføre pligt til at registrere alle juridiske strukturer og oplysninger om deres egentlige ejerskab, og til at offentliggøre disse oplysninger online, elektronisk tagget og i et format, der er egnet til søgning, så de kan konsulteres uden gebyr; |
| --- | --- |

2.

glæder sig i denne forbindelse over genforhandlingen af rentebeskatningsdirektivet, der har til formål effektivt at bringe bankhemmeligheden til ophør; mener, at øget regulering og gennemsigtighed, hvad angår selskabs- og fondsregistre i alle EU-medlemsstater er en forudsætning for bekæmpelse af korruption både i EU og i tredjelande; mener, at EU-reglerne bør indføre pligt til at registrere alle juridiske strukturer og oplysninger om deres egentlige ejerskab, og til at offentliggøre disse oplysninger online, elektronisk tagget og i et format, der er egnet til søgning, så de kan konsulteres uden gebyr;

| 3. | er af den opfattelse, at EU bør lade sig inspirere af USA's Sergei Magnitskijs Rule of Law Accountability Act fra 2012 og vedtage en lignende lovgivning på EU-niveau, som en principiel og operationel ramme, der fastslår sammenhængen mellem korruption og krænkelser af menneskerettighederne; opfordrer derfor Rådet til at vedtage en beslutning om en fælles EU-liste over embedsmænd, der har været involveret i Sergei Magnitskijs død, for de efterfølgende retslige dækmanøvrer og for den aktuelle og vedvarende chikane af hans familie; tilføjer, at denne afgørelse bør opstille målrettede sanktioner mod disse embedsmænd, såsom et EU-dækkende visumforbud og indefrysning af eventuelle finansielle aktiver, som de eller deres nærmeste familie opbevarer i EU; opfordrer Kommissionen til at udarbejde en handlingsplan, med henblik på at indføre en mekanisme til registrering og fastlæggelse af lignende målrettede sanktioner mod embedsmænd fra tredjelande (herunder politifolk, anklagere og dommere), der er involveret i alvorlige krænkelser af menneskerettighederne og retlige manipulationer mod whistleblowers, journalister, der beretter om korruption, og menneskerettighedsaktivister i tredjelande; understreger, at kriterierne for optagelse på listen bør opbygges på grundlag af veldokumenterede, konvergerende og uafhængige kilder og overbevisende dokumentation og give de pågældende klageadgang; |
| --- | --- |

3.

er af den opfattelse, at EU bør lade sig inspirere af USA's Sergei Magnitskijs Rule of Law Accountability Act fra 2012 og vedtage en lignende lovgivning på EU-niveau, som en principiel og operationel ramme, der fastslår sammenhængen mellem korruption og krænkelser af menneskerettighederne; opfordrer derfor Rådet til at vedtage en beslutning om en fælles EU-liste over embedsmænd, der har været involveret i Sergei Magnitskijs død, for de efterfølgende retslige dækmanøvrer og for den aktuelle og vedvarende chikane af hans familie; tilføjer, at denne afgørelse bør opstille målrettede sanktioner mod disse embedsmænd, såsom et EU-dækkende visumforbud og indefrysning af eventuelle finansielle aktiver, som de eller deres nærmeste familie opbevarer i EU; opfordrer Kommissionen til at udarbejde en handlingsplan, med henblik på at indføre en mekanisme til registrering og fastlæggelse af lignende målrettede sanktioner mod embedsmænd fra tredjelande (herunder politifolk, anklagere og dommere), der er involveret i alvorlige krænkelser af menneskerettighederne og retlige manipulationer mod whistleblowers, journalister, der beretter om korruption, og menneskerettighedsaktivister i tredjelande; understreger, at kriterierne for optagelse på listen bør opbygges på grundlag af veldokumenterede, konvergerende og uafhængige kilder og overbevisende dokumentation og give de pågældende klageadgang;

Ansvarlighed og gennemsigtighed i den eksterne bistand og de offentlige budgetter

| 4. | støtter fuldt ud EU's tilsagn om i alle dele af sin udviklingspolitik at inddrage og integrere begrebet demokratisk ejerskab, som er befolkningens reelle og fulde medvirken i udformningen, gennemførelsen og overvågningen af donorernes og partnerlandenes udviklingsstrategier og -politikker; er af den opfattelse, at en sådan politik fremmer inddragelse af programmets støttemodtagere og dermed bidrager til øget overvågning og ansvarlighed i kampen mod korruption; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at anvende et princip om, at deres bistandsprogrammer er betinget af overholdelse af internationale korruptionsbekæmpelsesregler, og til at indføre en korruptionsbekæmpelsesklausul i offentlige kontrakter, som anbefalet af OECD; henstiller, at Kommissionen fortsat tilstræber stor gennemsigtighed i bistanden i digitale, maskinlæsbare formater og bruger en fælles standard for at sikre sammenlignelighed, både med andre donorer, og også mere specifikt af hensyn til modtagerlandenes myndigheders behov; |
| --- | --- |

4.

støtter fuldt ud EU's tilsagn om i alle dele af sin udviklingspolitik at inddrage og integrere begrebet demokratisk ejerskab, som er befolkningens reelle og fulde medvirken i udformningen, gennemførelsen og overvågningen af donorernes og partnerlandenes udviklingsstrategier og -politikker; er af den opfattelse, at en sådan politik fremmer inddragelse af programmets støttemodtagere og dermed bidrager til øget overvågning og ansvarlighed i kampen mod korruption; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at anvende et princip om, at deres bistandsprogrammer er betinget af overholdelse af internationale korruptionsbekæmpelsesregler, og til at indføre en korruptionsbekæmpelsesklausul i offentlige kontrakter, som anbefalet af OECD; henstiller, at Kommissionen fortsat tilstræber stor gennemsigtighed i bistanden i digitale, maskinlæsbare formater og bruger en fælles standard for at sikre sammenlignelighed, både med andre donorer, og også mere specifikt af hensyn til modtagerlandenes myndigheders behov;

| 5. | understreger, at forvaltningen af de blandede finansieringsinstrumenter for at øge effektiviteten af udviklingsfinansieringen skal revideres med henblik på at sikre, at projektudvælgelseskriterierne gøres mere gennemskuelige, samt mere ansvarlighed over for samfundet som helhed; minder om, at fastlæggelse af et kritisk antal minimumskrav i forbindelse med udvælgelse af, tilsyn med og evaluering af projekter kunne fremme sammenligneligheden og skabe et sammenhængende grundlag for oplysninger om resultaterne af de forskellige operationer; bemærker, at udviklingen og de udviklingsmæssige resultater af projekterne systematisk bør indberettes for at begrunde udbetalingen af støtte fra de blandede finansieringsinstrumenter, ikke kun til de involverede donorer og europæiske finansielle institutioner, men også til den brede offentlighed; |
| --- | --- |

5.

understreger, at forvaltningen af de blandede finansieringsinstrumenter for at øge effektiviteten af udviklingsfinansieringen skal revideres med henblik på at sikre, at projektudvælgelseskriterierne gøres mere gennemskuelige, samt mere ansvarlighed over for samfundet som helhed; minder om, at fastlæggelse af et kritisk antal minimumskrav i forbindelse med udvælgelse af, tilsyn med og evaluering af projekter kunne fremme sammenligneligheden og skabe et sammenhængende grundlag for oplysninger om resultaterne af de forskellige operationer; bemærker, at udviklingen og de udviklingsmæssige resultater af projekterne systematisk bør indberettes for at begrunde udbetalingen af støtte fra de blandede finansieringsinstrumenter, ikke kun til de involverede donorer og europæiske finansielle institutioner, men også til den brede offentlighed;

| 6. | mener, at Kommissionen bør opstille krav om størst mulig integritet i indkøbsprocedurerne ved gennemførelsen af EU-finansierede projekter, navnlig ved at fremme lokale organisationers mulighed for at deltage i udbud; understreger, at en menneskerettighedsbaseret tilgang til indkøb indebærer medvirken fra en bredere vifte af aktører, herunder dem, der påvirkes af udbudsprocessen (såsom lodsejerforeninger og dårligt stillede grupper); der henviser til, at en menneskerettighedsbaseret tilgang til indkøb også vil tilskynde myndighederne til at give dårligt stillede grupper mulighed for selv at deltage i indkøbsprocesserne og udvide de kriterierne for vurdering af virksomhederne, der anvendes i indkøbsprocedurerne; minder om, at projekternes resultater bør overvåges i samarbejde med civilsamfundet, og at de lokale myndigheder bør gøres ansvarlige, hvis man skal kunne fastslå, om EU-midlerne anvendes hensigtsmæssigt; opfordrer Kommissionen til ikke at tildele projekter til entreprenører hvis retmæssige ejere er ikke kendt, eller som har en organisationsstruktur, der giver dem mulighed for nemt at anvende intern afregning; |
| --- | --- |

6.

mener, at Kommissionen bør opstille krav om størst mulig integritet i indkøbsprocedurerne ved gennemførelsen af EU-finansierede projekter, navnlig ved at fremme lokale organisationers mulighed for at deltage i udbud; understreger, at en menneskerettighedsbaseret tilgang til indkøb indebærer medvirken fra en bredere vifte af aktører, herunder dem, der påvirkes af udbudsprocessen (såsom lodsejerforeninger og dårligt stillede grupper); der henviser til, at en menneskerettighedsbaseret tilgang til indkøb også vil tilskynde myndighederne til at give dårligt stillede grupper mulighed for selv at deltage i indkøbsprocesserne og udvide de kriterierne for vurdering af virksomhederne, der anvendes i indkøbsprocedurerne; minder om, at projekternes resultater bør overvåges i samarbejde med civilsamfundet, og at de lokale myndigheder bør gøres ansvarlige, hvis man skal kunne fastslå, om EU-midlerne anvendes hensigtsmæssigt; opfordrer Kommissionen til ikke at tildele projekter til entreprenører hvis retmæssige ejere er ikke kendt, eller som har en organisationsstruktur, der giver dem mulighed for nemt at anvende intern afregning;

| 7. | opfordrer indtrængende EU til at fremme gennemsigtigheden ved at støtte oprettelsen af et globalt system til sporing af løfter om bistand, så det sikres, at donorlandene holder deres løfter om bistand og holdes ansvarlige for de projekter, institutioner eller grupper, som de støtter; |
| --- | --- |

7.

opfordrer indtrængende EU til at fremme gennemsigtigheden ved at støtte oprettelsen af et globalt system til sporing af løfter om bistand, så det sikres, at donorlandene holder deres løfter om bistand og holdes ansvarlige for de projekter, institutioner eller grupper, som de støtter;

| 8. | minder desuden om behovet for at forhindre korrupte teknikker, såsom forhøjede projektomkostninger, betalinger til fiktive projekter og arbejdstagere, uhensigtsmæssig og korrupte anvendelse af økonomiske og/eller industrielle kompensationer, decideret tyveri af offentlige midler, oppustede rejseudgifter og bestikkelse, ved gennemførelsen af EU-finansierede projekter; insisterer derfor på nødvendigheden af at overvåge hele EU's finansieringskæde, herunder den politiske beslutningsproces og regulering, planlægning og budgettering, finansiering, skattemæssige overførsler, ledelse og programudvikling, udbud og indkøb, opførelse, drift og vedligeholdelse og betaling for ydelser; |
| --- | --- |

8.

minder desuden om behovet for at forhindre korrupte teknikker, såsom forhøjede projektomkostninger, betalinger til fiktive projekter og arbejdstagere, uhensigtsmæssig og korrupte anvendelse af økonomiske og/eller industrielle kompensationer, decideret tyveri af offentlige midler, oppustede rejseudgifter og bestikkelse, ved gennemførelsen af EU-finansierede projekter; insisterer derfor på nødvendigheden af at overvåge hele EU's finansieringskæde, herunder den politiske beslutningsproces og regulering, planlægning og budgettering, finansiering, skattemæssige overførsler, ledelse og programudvikling, udbud og indkøb, opførelse, drift og vedligeholdelse og betaling for ydelser;

| 9. | foreslår, at Kommissionen offentliggør mekanismen i OLAF for indberetning af misbrug af EU-midler hos deltagere i offentlige udbud og modtagere af EU-bistand og udarbejder retningslinjer for behandling af oplysninger fra whistleblowers om et sådant misbrug i tredjelande, som giver mulighed for en ordentlig opfølgning, feedback og beskyttelse mod repressalier, med særlig opmærksomhed på situationen for de mest udsatte befolkningsgrupper, herunder kvinder, i mange udviklingslande, da de i særlig grad er ofre for korruption og ofte samarbejder om at afsløre den, men også er mere sårbare og ofte stigmatiseres på grund af samarbejdet; |
| --- | --- |

9.

foreslår, at Kommissionen offentliggør mekanismen i OLAF for indberetning af misbrug af EU-midler hos deltagere i offentlige udbud og modtagere af EU-bistand og udarbejder retningslinjer for behandling af oplysninger fra whistleblowers om et sådant misbrug i tredjelande, som giver mulighed for en ordentlig opfølgning, feedback og beskyttelse mod repressalier, med særlig opmærksomhed på situationen for de mest udsatte befolkningsgrupper, herunder kvinder, i mange udviklingslande, da de i særlig grad er ofre for korruption og ofte samarbejder om at afsløre den, men også er mere sårbare og ofte stigmatiseres på grund af samarbejdet;

| 10. | påpeger, at EU bør understrege, hvor vigtigt det er at retten til medvirken og retten til adgang til information og mekanismer til sikring af offentlig ansvarlighed, såsom aktindsigt, implementeres som centrale demokratiske principper i alle former for dialog med tredjelande, herunder i de bilaterale forbindelser og på højeste niveau; understreger, at presse- og mediefrihed, både online og offline, er af afgørende betydning i denne henseende; foreslår, at EU finansierer projekter i tredjelande til at støtte håndhævelsen af disse principper, især i lande, der gennemgår en demokratiseringsproces, og derved sikrer, at sådanne processer inddrager civilsamfundet, især menneskerettighedsforkæmpere, fagforeninger, kvinder og særligt udsatte grupper, og bistår med udformning af love til effektiv beskyttelse af whistleblowers; |
| --- | --- |

10.

påpeger, at EU bør understrege, hvor vigtigt det er at retten til medvirken og retten til adgang til information og mekanismer til sikring af offentlig ansvarlighed, såsom aktindsigt, implementeres som centrale demokratiske principper i alle former for dialog med tredjelande, herunder i de bilaterale forbindelser og på højeste niveau; understreger, at presse- og mediefrihed, både online og offline, er af afgørende betydning i denne henseende; foreslår, at EU finansierer projekter i tredjelande til at støtte håndhævelsen af disse principper, især i lande, der gennemgår en demokratiseringsproces, og derved sikrer, at sådanne processer inddrager civilsamfundet, især menneskerettighedsforkæmpere, fagforeninger, kvinder og særligt udsatte grupper, og bistår med udformning af love til effektiv beskyttelse af whistleblowers;

| 11. | understreger i den forbindelse, at EU bør fremstå som et eksempel; påpeger, at EU og medlemsstaterne bør tage aktivt del i internationale initiativer til fremme af budgetgennemskuelighed, såsom Open Government Partnership, Open Budget Initiative og International Aid Transparency Initiative, for at tilskynde partnerlande til at engagere sig i dette grundlæggende element i de internationale menneskerettighedsstandarder; |
| --- | --- |

11.

understreger i den forbindelse, at EU bør fremstå som et eksempel; påpeger, at EU og medlemsstaterne bør tage aktivt del i internationale initiativer til fremme af budgetgennemskuelighed, såsom Open Government Partnership, Open Budget Initiative og International Aid Transparency Initiative, for at tilskynde partnerlande til at engagere sig i dette grundlæggende element i de internationale menneskerettighedsstandarder;

| 12. | opfordrer Kommissionen til at foreslå, at definitionen af menneskerettighedsforkæmpere i EU-retningslinjerne vedrørende menneskerettighedsforkæmpere udvides til også at omfatte antikorruptionsaktivister, opsøgende journalister og især whistleblowers; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen til at foreslå, at definitionen af menneskerettighedsforkæmpere i EU-retningslinjerne vedrørende menneskerettighedsforkæmpere udvides til også at omfatte antikorruptionsaktivister, opsøgende journalister og især whistleblowers;

| 13. | påpeger, at EU som en af verdens største donor bør følge de seneste tilfælde af sammenkobling af EU bistand og budgetreformer op og udvide dem i retning af større åbenhed, adgang til oplysninger og øget medvirken og harmonisere retningslinjerne herfor med andre donorer; er af den opfattelse, at EU bør fastlægge klare og offentlige benchmarks og kriterier som led i en tilgang, som er baseret på incitamenter, om som tilskynder modtagerlandenes myndigheder til at skabe åbenhed omkring deres budgetprocedurer og indarbejde åbenhed, offentlig medvirken og en vis grad af kontrol i deres indsats, gennem uddannelse eller teknisk bistand; opfordrer indtrængende EU til at fremme og støtte udviklingen af et gunstigt miljø for tilsynsorganer i udviklingslandene (herunder parlamenter, revisionsretter, civilsamfundsorganisationer og medier), således at de kan udføre deres kernefunktioner og derigennem bekæmpe korruption; |
| --- | --- |

13.

påpeger, at EU som en af verdens største donor bør følge de seneste tilfælde af sammenkobling af EU bistand og budgetreformer op og udvide dem i retning af større åbenhed, adgang til oplysninger og øget medvirken og harmonisere retningslinjerne herfor med andre donorer; er af den opfattelse, at EU bør fastlægge klare og offentlige benchmarks og kriterier som led i en tilgang, som er baseret på incitamenter, om som tilskynder modtagerlandenes myndigheder til at skabe åbenhed omkring deres budgetprocedurer og indarbejde åbenhed, offentlig medvirken og en vis grad af kontrol i deres indsats, gennem uddannelse eller teknisk bistand; opfordrer indtrængende EU til at fremme og støtte udviklingen af et gunstigt miljø for tilsynsorganer i udviklingslandene (herunder parlamenter, revisionsretter, civilsamfundsorganisationer og medier), således at de kan udføre deres kernefunktioner og derigennem bekæmpe korruption;

| 14. | anfører, at EU inden for rammerne af »avancerede partnerskaber« med tredjelande bør presse regimer, der lider under rodfæstet korruption, til at gennemføre reformer med henblik på at gennemføre ovennævnte principper; mener, at den politiske dialog, det politiske pres og det politiske samarbejde, som EU indgår i med henblik på at udvirke reformer, bør være synlige og gennemskuelige og omfatte hensigtsmæssige og ambitiøse overvågningsmekanismer; er af den opfattelse, at EU offentligt bør fordømme vedtagelsen af love, der begrænser mediernes frihed og civilsamfundets aktiviteter, eftersom disse er afgørende for ansvarligheden, og at EU bør udarbejde strategier for at tilpasse forbindelserne med disse lande med henblik på at tilskynde til reformer på en synlig måde; understreger behovet for, at der i aftaler med tredjelande indføjes klart definerede menneskerettighedsklausuler, der respekteres, som vil gøre det muligt at suspendere e partnerskabsaftale i tilfælde af grove krænkelser af menneskerettighederne; |
| --- | --- |

14.

anfører, at EU inden for rammerne af »avancerede partnerskaber« med tredjelande bør presse regimer, der lider under rodfæstet korruption, til at gennemføre reformer med henblik på at gennemføre ovennævnte principper; mener, at den politiske dialog, det politiske pres og det politiske samarbejde, som EU indgår i med henblik på at udvirke reformer, bør være synlige og gennemskuelige og omfatte hensigtsmæssige og ambitiøse overvågningsmekanismer; er af den opfattelse, at EU offentligt bør fordømme vedtagelsen af love, der begrænser mediernes frihed og civilsamfundets aktiviteter, eftersom disse er afgørende for ansvarligheden, og at EU bør udarbejde strategier for at tilpasse forbindelserne med disse lande med henblik på at tilskynde til reformer på en synlig måde; understreger behovet for, at der i aftaler med tredjelande indføjes klart definerede menneskerettighedsklausuler, der respekteres, som vil gøre det muligt at suspendere e partnerskabsaftale i tilfælde af grove krænkelser af menneskerettighederne;

| 15. | støtter øget gennemsigtighed i beslutningsprocessen vedrørende investeringer af europæiske offentlige midler, navnlig i EIB- og EBRD-projekter, som kan have en negativ konsekvenser for menneskerettighederne; opfordrer EIB og EBRD til at styrke bedrageri- og korruptionsbekæmpelsespolitikker med henblik på at sikre fuld åbenhed omkring investeringer uden for Den Europæiske Union; understreger behovet for, at EIB og EBRD bekræfter deres vilje til at undgå risikable investeringer, især gennem finansielle mellemmænd, og til at anvende en risikobaseret tilgang og en bedre vurderinger af de menneskerettighedsmæssige konsekvenser af de projekter, de støtter, som går videre end den nuværende evaluering af menneskerettighederne og integriteten i forbindelse med alle deres kunders transaktioner; mener, at der bør lægges særlig vægt på at sikre offentlig medvirken og gratis forudgående og veldokumenteret høring af berørte samfund i alle faser af planlægningen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen af projekter, der finansieres; opfordrer EU-medlemsstaterne og Kommissionen til at bruge deres indflydelse som eneste medlemmer af EIB og storaktionærer i EBRD til at fremme en omfattende reform af disse institutioner med henblik på at sikre omfattende demokratisk kontrol med deres beslutninger samt ansvarlighed; |
| --- | --- |

15.

støtter øget gennemsigtighed i beslutningsprocessen vedrørende investeringer af europæiske offentlige midler, navnlig i EIB- og EBRD-projekter, som kan have en negativ konsekvenser for menneskerettighederne; opfordrer EIB og EBRD til at styrke bedrageri- og korruptionsbekæmpelsespolitikker med henblik på at sikre fuld åbenhed omkring investeringer uden for Den Europæiske Union; understreger behovet for, at EIB og EBRD bekræfter deres vilje til at undgå risikable investeringer, især gennem finansielle mellemmænd, og til at anvende en risikobaseret tilgang og en bedre vurderinger af de menneskerettighedsmæssige konsekvenser af de projekter, de støtter, som går videre end den nuværende evaluering af menneskerettighederne og integriteten i forbindelse med alle deres kunders transaktioner; mener, at der bør lægges særlig vægt på at sikre offentlig medvirken og gratis forudgående og veldokumenteret høring af berørte samfund i alle faser af planlægningen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen af projekter, der finansieres; opfordrer EU-medlemsstaterne og Kommissionen til at bruge deres indflydelse som eneste medlemmer af EIB og storaktionærer i EBRD til at fremme en omfattende reform af disse institutioner med henblik på at sikre omfattende demokratisk kontrol med deres beslutninger samt ansvarlighed;

| 16. | mener, at internationale finansielle institutioner som IMF og Verdensbankgruppen bør foretage en korruptionsrisikovurdering i forbindelse med de foranstaltninger, der pålægges debitorlandene gennem strukturtilpasningsprogrammer, foruden en vurdering af sidstnævntes konsekvenser for menneskerettighederne; mener, at strukturtilpasningsprogrammer bør omfatte reformer, der har til formål at forbedre forvaltninger og skabe større åbenhed; understreger, at programmernes gennemførelse bør ledsages af hensigtsmæssige, velfinansierede og uafhængige tilsynssystemer, som sikrer hyppige revisioner og inspektioner; tilføjer, at der især bør fokuseres på tilraning af jord, tvangsudsættelser, indkøb på forsvarsområdet, separate forsvarsbudgetter og finansiering af militære og paramilitære aktiviteter i debitorlande; opfordrer EU-medlemsstaterne til at bruge deres indflydelse som medlemmer af IMF og Verdensbanken til at tilskynde til mere åbenhed og medvirken i forbindelse med forhandlinger om strukturtilpasningsprogrammer og andre finansieringsprogrammer og til at fremme en højere grad af demokratisk kontrol med deres beslutninger og af ansvarlighed; |
| --- | --- |

16.

mener, at internationale finansielle institutioner som IMF og Verdensbankgruppen bør foretage en korruptionsrisikovurdering i forbindelse med de foranstaltninger, der pålægges debitorlandene gennem strukturtilpasningsprogrammer, foruden en vurdering af sidstnævntes konsekvenser for menneskerettighederne; mener, at strukturtilpasningsprogrammer bør omfatte reformer, der har til formål at forbedre forvaltninger og skabe større åbenhed; understreger, at programmernes gennemførelse bør ledsages af hensigtsmæssige, velfinansierede og uafhængige tilsynssystemer, som sikrer hyppige revisioner og inspektioner; tilføjer, at der især bør fokuseres på tilraning af jord, tvangsudsættelser, indkøb på forsvarsområdet, separate forsvarsbudgetter og finansiering af militære og paramilitære aktiviteter i debitorlande; opfordrer EU-medlemsstaterne til at bruge deres indflydelse som medlemmer af IMF og Verdensbanken til at tilskynde til mere åbenhed og medvirken i forbindelse med forhandlinger om strukturtilpasningsprogrammer og andre finansieringsprogrammer og til at fremme en højere grad af demokratisk kontrol med deres beslutninger og af ansvarlighed;

| 17. | opfordrer bilaterale og multilaterale finansielle institutioner, herunder Verdensbankgruppen, IMF, regionale udviklingsbanker, eksportkreditagenturer og private banker, til at kræve, at virksomheder inden for udvindingsindustrien og offentlige myndigheder overholder kravene i »Publish What You Pay« og/eller EITI-standarderne om betalingers gennemsigtighed som en forudsætning for al projektstøtte; |
| --- | --- |

17.

opfordrer bilaterale og multilaterale finansielle institutioner, herunder Verdensbankgruppen, IMF, regionale udviklingsbanker, eksportkreditagenturer og private banker, til at kræve, at virksomheder inden for udvindingsindustrien og offentlige myndigheder overholder kravene i »Publish What You Pay« og/eller EITI-standarderne om betalingers gennemsigtighed som en forudsætning for al projektstøtte;

| 18. | glæder sig over G20 antikorruptionshandlingsplanen fra Seoul og mener, at det momentum, der blev skabt, bør fastholdes for at sikre en koordineret international indsats til bekæmpelse af korruption på nøgleområder; |
| --- | --- |

18.

glæder sig over G20 antikorruptionshandlingsplanen fra Seoul og mener, at det momentum, der blev skabt, bør fastholdes for at sikre en koordineret international indsats til bekæmpelse af korruption på nøgleområder;

Korruption og udviklingspolitik

| 19. | understreger, at de fattigste befolkninger i udviklingslandene, eftersom de er stærkt afhængige af offentlige tjenester, rammes uforholdsmæssigt hårdt af småkorruption, herunder den såkaldte »stille korruption«, hvorved offentligt ansatte undlader at levere tjenester eller bidrag, der er blevet betalt af regeringen (som når lærere er fraværende i offentlige skoler eller læger er fraværende i primære sundhedsklinikker); |
| --- | --- |

19.

understreger, at de fattigste befolkninger i udviklingslandene, eftersom de er stærkt afhængige af offentlige tjenester, rammes uforholdsmæssigt hårdt af småkorruption, herunder den såkaldte »stille korruption«, hvorved offentligt ansatte undlader at levere tjenester eller bidrag, der er blevet betalt af regeringen (som når lærere er fraværende i offentlige skoler eller læger er fraværende i primære sundhedsklinikker);

| 20. | understreger, at korruption skaber hindringer for direkte udenlandske investeringer og afskrækker eksterne aktører fra at deltage i et økonomisk samarbejde med udviklingslande; |
| --- | --- |

20.

understreger, at korruption skaber hindringer for direkte udenlandske investeringer og afskrækker eksterne aktører fra at deltage i et økonomisk samarbejde med udviklingslande;

| 21. | mener, at bekæmpelse af korruption, herunder skattely, skatteunddragelse og ulovlig kapitalflugt, er et led i en bredere indsats for at fremme god regeringsførelse, der er defineret som en af de vigtigste prioriteter til at forbedre virkningerne af EU's udviklingspolitik i »En dagsorden for forandring« (COM(2011)0637) fra 2011; understreger behovet for en fuldstændig og øjeblikkelig gennemførelse af FN-konventionen om bekæmpelse af korruption; |
| --- | --- |

21.

mener, at bekæmpelse af korruption, herunder skattely, skatteunddragelse og ulovlig kapitalflugt, er et led i en bredere indsats for at fremme god regeringsførelse, der er defineret som en af de vigtigste prioriteter til at forbedre virkningerne af EU's udviklingspolitik i »En dagsorden for forandring« (COM(2011)0637) fra 2011; understreger behovet for en fuldstændig og øjeblikkelig gennemførelse af FN-konventionen om bekæmpelse af korruption;

| 22. | påpeger, at alle bestræbelser på at bekæmpe korruption bør ledsages af støtte til programmer, der sigter mod at forebygge korruption gennem uddannelse og oplysningskampagner; |
| --- | --- |

22.

påpeger, at alle bestræbelser på at bekæmpe korruption bør ledsages af støtte til programmer, der sigter mod at forebygge korruption gennem uddannelse og oplysningskampagner;

| 23. | minder om de tilsagn, der er givet gennem Busan-partnerskabet for effektivt udviklingssamarbejde, og opfordrer EU og medlemsstaterne til at gennemføre disse for at styrke den fælles indsats for at bekæmpe korruption og ulovlige pengestrømme; |
| --- | --- |

23.

minder om de tilsagn, der er givet gennem Busan-partnerskabet for effektivt udviklingssamarbejde, og opfordrer EU og medlemsstaterne til at gennemføre disse for at styrke den fælles indsats for at bekæmpe korruption og ulovlige pengestrømme;

| 24. | mener, at det er afgørende at sikre konsekvens i udviklingspolitikken for at tackle og udrydde korruption; understreger endvidere, at det er nødvendigt at øge EU-bistanden under instrumentet til finansiering af udviklingssamarbejde (DCI) og Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) til finansforvaltning og bekæmpelse af skattesvig; |
| --- | --- |

24.

mener, at det er afgørende at sikre konsekvens i udviklingspolitikken for at tackle og udrydde korruption; understreger endvidere, at det er nødvendigt at øge EU-bistanden under instrumentet til finansiering af udviklingssamarbejde (DCI) og Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) til finansforvaltning og bekæmpelse af skattesvig;

Forbedring af EU-medlemsstaternes retlige kompetence

| 25. | anmoder medlemsstaterne om at ændre deres strafferet i det omfang, det er nødvendigt, for at indføre straffemyndighed over fysiske personer uanset statsborgerskab, der befinder sig på medlemsstatens område, og som har gjort sig skyldig i bestikkelse eller underslæb af offentlige midler, uanset hvor forbrydelsen fandt sted, så længe udbyttet af disse kriminelle aktiviteter findes i den pågældende medlemsstat eller er blevet hvidvasket der, eller personen har en »nær tilknytning« til medlemsstaten gennem f.eks. statsborgerskab, bopæl eller ejendomsret til et selskab, hvis hovedkontor eller datterselskaber ligger i medlemsstaten; |
| --- | --- |

25.

anmoder medlemsstaterne om at ændre deres strafferet i det omfang, det er nødvendigt, for at indføre straffemyndighed over fysiske personer uanset statsborgerskab, der befinder sig på medlemsstatens område, og som har gjort sig skyldig i bestikkelse eller underslæb af offentlige midler, uanset hvor forbrydelsen fandt sted, så længe udbyttet af disse kriminelle aktiviteter findes i den pågældende medlemsstat eller er blevet hvidvasket der, eller personen har en »nær tilknytning« til medlemsstaten gennem f.eks. statsborgerskab, bopæl eller ejendomsret til et selskab, hvis hovedkontor eller datterselskaber ligger i medlemsstaten;

| 26. | påpeger imidlertid, at medlemsstaterne bør udvise forsigtighed, når de leverer oplysninger til tredjelande om enkeltpersoner, der er anklaget for korruption, underslæb eller skatteunddragelse, så de ikke uretmæssigt kommer til at inddrage menneskerettighedsforkæmpere, som det var tilfældet i sagen med Ales Bialiatski; |
| --- | --- |

26.

påpeger imidlertid, at medlemsstaterne bør udvise forsigtighed, når de leverer oplysninger til tredjelande om enkeltpersoner, der er anklaget for korruption, underslæb eller skatteunddragelse, så de ikke uretmæssigt kommer til at inddrage menneskerettighedsforkæmpere, som det var tilfældet i sagen med Ales Bialiatski;

| 27. | mener, at lovgivningen om bagvaskelse/ærekrænkelse kan afholde mange fra at indberette korruption i tredjelande; opfordrer derfor alle medlemsstater til at gå forud med et godt eksempel og afkriminalisere bagvaskelse/ærekrænkelse i deres retssystemer, i det mindste i tilfælde, hvor der er tale om anklager om organiseret kriminalitet, korruption og hvidvaskning af penge i medlemsstaterne og i udlandet; |
| --- | --- |

27.

mener, at lovgivningen om bagvaskelse/ærekrænkelse kan afholde mange fra at indberette korruption i tredjelande; opfordrer derfor alle medlemsstater til at gå forud med et godt eksempel og afkriminalisere bagvaskelse/ærekrænkelse i deres retssystemer, i det mindste i tilfælde, hvor der er tale om anklager om organiseret kriminalitet, korruption og hvidvaskning af penge i medlemsstaterne og i udlandet;

| 28. | opfordrer medlemsstaterne til som anbefalet af UNCAC at vedtage lovgivningsmæssige og andre bestemmelser om at definere bevidst ulovlig berigelse, dvs. en betydelig forøgelse i en embedsmands aktiver, som vedkommende ikke kan forklare i forhold til den lovmæssige indkomst, som en straffelovsovertrædelse; |
| --- | --- |

28.

opfordrer medlemsstaterne til som anbefalet af UNCAC at vedtage lovgivningsmæssige og andre bestemmelser om at definere bevidst ulovlig berigelse, dvs. en betydelig forøgelse i en embedsmands aktiver, som vedkommende ikke kan forklare i forhold til den lovmæssige indkomst, som en straffelovsovertrædelse;

Kapacitetsopbygning inden for korruptionsbekæmpelsesorganer

| 29. | glæder sig over Jakarta-erklæringen om principper for korruptionsbekæmpelsesorganer fra november 2012; opfordrer EU og medlemsstaterne til at gå videre og skabe momentum på internationalt plan for behovet for at afhjælpe den manglende effektivitet i de korruptionsbekæmpelsesorganer, der er oprettet i mange udviklingslande, som hovedsagelig kan tilskrives de institutionelle mekanismer, manglende funktionel uafhængighed i forhold til den udøvende magt, manglende politisk opbakning, finansieringskilderne og reglerne for udvælgelse og udnævnelse af personale samt deres håndhævelsesbeføjelser; |
| --- | --- |

29.

glæder sig over Jakarta-erklæringen om principper for korruptionsbekæmpelsesorganer fra november 2012; opfordrer EU og medlemsstaterne til at gå videre og skabe momentum på internationalt plan for behovet for at afhjælpe den manglende effektivitet i de korruptionsbekæmpelsesorganer, der er oprettet i mange udviklingslande, som hovedsagelig kan tilskrives de institutionelle mekanismer, manglende funktionel uafhængighed i forhold til den udøvende magt, manglende politisk opbakning, finansieringskilderne og reglerne for udvælgelse og udnævnelse af personale samt deres håndhævelsesbeføjelser;

| 30. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at iværksætte udformningen af internationale standarder for korruptionsbekæmpelsesorganers uafhængighed og effektivitet, som bør udarbejdes i mellemstatsligt regi, med henblik på en endelig vedtagelse i FN's Generalforsamling og svare til og sikres samme effektive rækkevidde som Paris-principperne for nationale menneskerettighedsinstitutioner; understreger, at disse principper bør anvendes som benchmarks for ansvarlighed gennem peer review-resultatvurderinger; |
| --- | --- |

30.

opfordrer EU og medlemsstaterne til at iværksætte udformningen af internationale standarder for korruptionsbekæmpelsesorganers uafhængighed og effektivitet, som bør udarbejdes i mellemstatsligt regi, med henblik på en endelig vedtagelse i FN's Generalforsamling og svare til og sikres samme effektive rækkevidde som Paris-principperne for nationale menneskerettighedsinstitutioner; understreger, at disse principper bør anvendes som benchmarks for ansvarlighed gennem peer review-resultatvurderinger;

| 31. | opfordrer Kommissionen til at konsolidere samarbejdet med andre donorer og Den Internationale Organisation af Øverste Revisionsmyndigheder for at udvikle de overordnede revisionsmyndigheders kapaciteter i modtagerlandene med henblik på at anvende de internationale standarder for overordnede revisionsorganer i udviklingslandene; |
| --- | --- |

31.

opfordrer Kommissionen til at konsolidere samarbejdet med andre donorer og Den Internationale Organisation af Øverste Revisionsmyndigheder for at udvikle de overordnede revisionsmyndigheders kapaciteter i modtagerlandene med henblik på at anvende de internationale standarder for overordnede revisionsorganer i udviklingslandene;

| 32. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at fremme og støtte oprettelsen af en international kommission til bekæmpelse af korruption gennem en international traktat eller en protokol til UNCAC og således skabe et internationalt organ for kriminalefterforskning med beføjelser svarende til de nationale retshåndhævelses- og anklagemyndigheders til at efterforske og retsforfølge korruption inden for signatarstaternes område og til at rejse tiltale mod enkeltpersoner ved nationale straffedomstole; |
| --- | --- |

32.

opfordrer EU og medlemsstaterne til at fremme og støtte oprettelsen af en international kommission til bekæmpelse af korruption gennem en international traktat eller en protokol til UNCAC og således skabe et internationalt organ for kriminalefterforskning med beføjelser svarende til de nationale retshåndhævelses- og anklagemyndigheders til at efterforske og retsforfølge korruption inden for signatarstaternes område og til at rejse tiltale mod enkeltpersoner ved nationale straffedomstole;

| 33. | opfordrer EU's medlemsstater til at støtte oprettelsen af en særlig FN-rapportør om økonomisk kriminalitet, korruption og menneskerettigheder med et omfattende mandat, herunder en målsætningsrettet plan og en periodisk evaluering af de korruptionsbekæmpelsesforanstaltninger, der træffes af staterne; opfordrer de medlemsstater, der har undertegnet men endnu ikke ratificeret Europarådets strafferetskonvention om korruption, der blev åbnet for undertegnelse den 27. januar 1999, til at ratificere den hurtigst muligt; |
| --- | --- |

33.

opfordrer EU's medlemsstater til at støtte oprettelsen af en særlig FN-rapportør om økonomisk kriminalitet, korruption og menneskerettigheder med et omfattende mandat, herunder en målsætningsrettet plan og en periodisk evaluering af de korruptionsbekæmpelsesforanstaltninger, der træffes af staterne; opfordrer de medlemsstater, der har undertegnet men endnu ikke ratificeret Europarådets strafferetskonvention om korruption, der blev åbnet for undertegnelse den 27. januar 1999, til at ratificere den hurtigst muligt;

Virksomhedernes ansvar

| 34. | henleder opmærksomheden på eksistensen af en håndbog baseret på OECD-konventionen om bekæmpelse af bestikkelse af udenlandske tjenestemænd i forbindelse med internationale forretningstransaktioner, som giver virksomheder mulighed for at sikre en effektiv intern kontrol og træffe etiske foranstaltninger og overholdelsesforanstaltninger med henblik på at forebygge og afsløre grænseoverskridende korruption; |
| --- | --- |

34.

henleder opmærksomheden på eksistensen af en håndbog baseret på OECD-konventionen om bekæmpelse af bestikkelse af udenlandske tjenestemænd i forbindelse med internationale forretningstransaktioner, som giver virksomheder mulighed for at sikre en effektiv intern kontrol og træffe etiske foranstaltninger og overholdelsesforanstaltninger med henblik på at forebygge og afsløre grænseoverskridende korruption;

| 35. | opfordrer alle EU-virksomheder til at leve op til deres erhvervsmæssige ansvar for at sikre respekt for menneskerettighederne i overensstemmelse med FN's vejledende principper; påskønner Kommissionens villighed til at udarbejde menneskerettighedsretningslinjer for små og mellemstore virksomheder; opfordrer medlemsstaterne til at udvikle deres egne nationale planer for gennemførelsen af FN-principperne og fortsat tilskynde partnerlandene til også at overholde internationalt anerkendte standarder for virksomhedernes sociale ansvar, såsom OECD's retningslinjer for multinationale selskaber og ILO's trepartserklæring om principper for multinationale selskaber og social- og arbejdsmarkedspolitik; |
| --- | --- |

35.

opfordrer alle EU-virksomheder til at leve op til deres erhvervsmæssige ansvar for at sikre respekt for menneskerettighederne i overensstemmelse med FN's vejledende principper; påskønner Kommissionens villighed til at udarbejde menneskerettighedsretningslinjer for små og mellemstore virksomheder; opfordrer medlemsstaterne til at udvikle deres egne nationale planer for gennemførelsen af FN-principperne og fortsat tilskynde partnerlandene til også at overholde internationalt anerkendte standarder for virksomhedernes sociale ansvar, såsom OECD's retningslinjer for multinationale selskaber og ILO's trepartserklæring om principper for multinationale selskaber og social- og arbejdsmarkedspolitik;

| 36. | opfordrer til, at der udvikles mere effektive gennemsigtigheds- og ansvarlighedsstandarder for EU-teknologivirksomheder i forbindelse med eksport af teknologier, der kan bruges til at krænke menneskerettighederne, understøtte korruption eller til at modarbejde EU's sikkerhedsinteresser; |
| --- | --- |

36.

opfordrer til, at der udvikles mere effektive gennemsigtigheds- og ansvarlighedsstandarder for EU-teknologivirksomheder i forbindelse med eksport af teknologier, der kan bruges til at krænke menneskerettighederne, understøtte korruption eller til at modarbejde EU's sikkerhedsinteresser;

| 37. | bemærker, at de fleste initiativer til forbedring af virksomhedernes praksis i tredjelande, især i konfliktområder, såsom FN's Global Compact-initiativ og FN's retningslinjer om menneskerettighederne og erhvervslivet, ikke hviler på et fælles grundlag og ikke sikrer passende håndhævelse af retningslinjerne, eftersom det er frivilligt, om virksomhederne ønsker at overholde dem; opfordrer EU til at gå i spidsen i de internationale bestræbelser på at etablere disse normative standarder, i det mindste inden for EU's jurisdiktion, med fokus på ansvarlighed for ledere af multinationale selskaber og klagemuligheder for ofrene; |
| --- | --- |

37.

bemærker, at de fleste initiativer til forbedring af virksomhedernes praksis i tredjelande, især i konfliktområder, såsom FN's Global Compact-initiativ og FN's retningslinjer om menneskerettighederne og erhvervslivet, ikke hviler på et fælles grundlag og ikke sikrer passende håndhævelse af retningslinjerne, eftersom det er frivilligt, om virksomhederne ønsker at overholde dem; opfordrer EU til at gå i spidsen i de internationale bestræbelser på at etablere disse normative standarder, i det mindste inden for EU's jurisdiktion, med fokus på ansvarlighed for ledere af multinationale selskaber og klagemuligheder for ofrene;

| 38. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte lovforslag, som pålægger EU-virksomheder at sikre, at deres aktiviteter ikke støtter personer, som har gjort sig skyldig i korruption, konflikter og alvorlige menneskerettighedskrænkelser, ved navnlig at kontrollere og revidere deres råvareforsyningskæder og offentliggøre resultaterne deraf; mener, at EU-virksomhedernes pligt til at udvise behørig omhu i overensstemmelse med retningslinjerne fra OECD vil højne de europæiske virksomheders omdømme og gøre EU's menneskerettigheds- og udviklingspolitikker mere sammenhængende, navnlig i konfliktområder; |
| --- | --- |

38.

opfordrer Kommissionen til at fremsætte lovforslag, som pålægger EU-virksomheder at sikre, at deres aktiviteter ikke støtter personer, som har gjort sig skyldig i korruption, konflikter og alvorlige menneskerettighedskrænkelser, ved navnlig at kontrollere og revidere deres råvareforsyningskæder og offentliggøre resultaterne deraf; mener, at EU-virksomhedernes pligt til at udvise behørig omhu i overensstemmelse med retningslinjerne fra OECD vil højne de europæiske virksomheders omdømme og gøre EU's menneskerettigheds- og udviklingspolitikker mere sammenhængende, navnlig i konfliktområder;

| 39. | gentager behovet for, at EU og medlemsstaterne træffer passende foranstaltninger, herunder strafferetlige, med henblik på at kontrollere og i givet fald straffe virksomheder, der er baseret på deres område, og som er involveret i korruption i tredjelande; opfordrer Kommissionen til at udarbejde og offentliggøre en liste over EU-virksomheder, som er blevet dømt for korruption, eller hvis ansatte er blevet sigtet for korruption i en medlemsstat eller et tredjeland; er af den opfattelse, at virksomheder, der er opført på en sådan liste bør have forbud mod at deltage i offentlige udbud eller modtage EU-midler i EU-medlemsstaterne eller i tredjelande i tilfælde af domfældelse, og indtil der foreligger en endelig retsafgørelse om frifindelse; understreger, at »sortlistning« kan være et effektivt middel til at afskrække virksomhederne fra at deltage i korrupte aktiviteter og give dem et godt incitament til at forbedre og styrke deres interne integritetsprocedurer; |
| --- | --- |

39.

gentager behovet for, at EU og medlemsstaterne træffer passende foranstaltninger, herunder strafferetlige, med henblik på at kontrollere og i givet fald straffe virksomheder, der er baseret på deres område, og som er involveret i korruption i tredjelande; opfordrer Kommissionen til at udarbejde og offentliggøre en liste over EU-virksomheder, som er blevet dømt for korruption, eller hvis ansatte er blevet sigtet for korruption i en medlemsstat eller et tredjeland; er af den opfattelse, at virksomheder, der er opført på en sådan liste bør have forbud mod at deltage i offentlige udbud eller modtage EU-midler i EU-medlemsstaterne eller i tredjelande i tilfælde af domfældelse, og indtil der foreligger en endelig retsafgørelse om frifindelse; understreger, at »sortlistning« kan være et effektivt middel til at afskrække virksomhederne fra at deltage i korrupte aktiviteter og give dem et godt incitament til at forbedre og styrke deres interne integritetsprocedurer;

| 40. | glæder sig over aftalerne mellem Europa-Parlamentet og Rådet, i henhold til hvilke virksomheder i udvindingssektoren og inden for skovning af primærskove skal offentliggøre betalinger til myndigheder på lande- og projektbasis; opfordrer indtrængende myndighederne i alle partnerlande til at kræve en lignende landebaseret offentliggørelse af betalinger fra transnationale selskaber, der er registreret eller noteret på finansielle markeder i deres jurisdiktion; opfordrer EU til at fremme denne standard for rapportering inden for rammerne af sine forbindelser med partnerlandene; er af den opfattelse, at Kommissionen i forbindelse med den kommende revision af lovgivningen bør overveje at udvide omfanget af den landebaserede rapportering til at omfatte tværnationale virksomheder inden for alle sektorer og indberetning af flere oplysninger, såsom salg, aktiver, medarbejdere, overskud og skatter; |
| --- | --- |

40.

glæder sig over aftalerne mellem Europa-Parlamentet og Rådet, i henhold til hvilke virksomheder i udvindingssektoren og inden for skovning af primærskove skal offentliggøre betalinger til myndigheder på lande- og projektbasis; opfordrer indtrængende myndighederne i alle partnerlande til at kræve en lignende landebaseret offentliggørelse af betalinger fra transnationale selskaber, der er registreret eller noteret på finansielle markeder i deres jurisdiktion; opfordrer EU til at fremme denne standard for rapportering inden for rammerne af sine forbindelser med partnerlandene; er af den opfattelse, at Kommissionen i forbindelse med den kommende revision af lovgivningen bør overveje at udvide omfanget af den landebaserede rapportering til at omfatte tværnationale virksomheder inden for alle sektorer og indberetning af flere oplysninger, såsom salg, aktiver, medarbejdere, overskud og skatter;

Operationer til fremme af fred og stabilitet

| 41. | understreger, at korruption ofte giver næring til kriminalitet og bidrager til konflikter og ustabilitet, og mener, at bekæmpelse af korruption bør have større vægt i EU's konfliktforebyggende indsats og i dets aktioner i forbindelse med håndteringen af ustabile situationer; |
| --- | --- |

41.

understreger, at korruption ofte giver næring til kriminalitet og bidrager til konflikter og ustabilitet, og mener, at bekæmpelse af korruption bør have større vægt i EU's konfliktforebyggende indsats og i dets aktioner i forbindelse med håndteringen af ustabile situationer;

| 42. | understreger, hvor afgørende det er at sikre høje standarder for integritet blandt de fredsbevarende styrker i FN og AU, herunder i forbindelse med fredsfaciliteten for Afrika; støtter kravet om en reform af FN's integritetssikringssystem; påpeger især behovet for at samle alle undersøgelser af embedsmænds embedsmisbrug — herunder efterforskning på stedet — i en intern tilsynsenhed; anmoder derfor FN om at tage skridt til at sikre, at alle, der er ofre for de fredsbevarende styrker, sikres klageadgang, og til at forbedre rapporteringsmekanismerne og deres politik for beskyttelse af whistleblowers; |
| --- | --- |

42.

understreger, hvor afgørende det er at sikre høje standarder for integritet blandt de fredsbevarende styrker i FN og AU, herunder i forbindelse med fredsfaciliteten for Afrika; støtter kravet om en reform af FN's integritetssikringssystem; påpeger især behovet for at samle alle undersøgelser af embedsmænds embedsmisbrug — herunder efterforskning på stedet — i en intern tilsynsenhed; anmoder derfor FN om at tage skridt til at sikre, at alle, der er ofre for de fredsbevarende styrker, sikres klageadgang, og til at forbedre rapporteringsmekanismerne og deres politik for beskyttelse af whistleblowers;

| 43. | understreger behovet for at udvide og ajourføre de generelle adfærdsstandarder og adfærdskodeksen for EU-FSFP-missioner, således at de reelt afspejler indsatsen mod korruption i forbindelse med selve missionerne såvel som i missionsområderne; opfordrer EU og medlemsstaterne til at tage skridt til at sikre, at alle, der er ofre for europæiske ansatte i missioner til fremme af fred og retsstatsprincipperne, reelt sikres klageadgang; opfordrer Rådet til at indføre sikre og passende indrapporteringsmekanismer og en effektiv politik for beskyttelse af whistleblowers; understreger, at disse mekanismer bør tage hensyn til kønsaspektet; |
| --- | --- |

43.

understreger behovet for at udvide og ajourføre de generelle adfærdsstandarder og adfærdskodeksen for EU-FSFP-missioner, således at de reelt afspejler indsatsen mod korruption i forbindelse med selve missionerne såvel som i missionsområderne; opfordrer EU og medlemsstaterne til at tage skridt til at sikre, at alle, der er ofre for europæiske ansatte i missioner til fremme af fred og retsstatsprincipperne, reelt sikres klageadgang; opfordrer Rådet til at indføre sikre og passende indrapporteringsmekanismer og en effektiv politik for beskyttelse af whistleblowers; understreger, at disse mekanismer bør tage hensyn til kønsaspektet;

| 44. | glæder sig over initiativer såsom Montreux-dokumentet og den internationale adfærdskodeks for private udbydere af sikkerhedstjenester (ICoC); glæder sig over Den Europæiske Unions nylige støtte til Montreux-dokumentet og den omfattende og stigende tilslutning fra EU-medlemsstaterne; påpeger dog, at det er nødvendigt at sikre en bedre håndhævelse af de fastsatte principper, opfordrer alle EU-medlemsstater til at videreudvikle deres nationale lovgivning og regulering i overensstemmelse med de standarder, der er fastsat i Montreux-dokumentet; henstiller, at medlemsstaterne og EU kun indgår kontrakter med private sikkerheds- og militærvirksomheder, der respekterer initiativernes principper; opfordrer EU og medlemsstaterne til at støtte etableringen af ICoC's tilsynsmekanisme, som bør være et overvågningsorgan, der kan behandle klager og vedtage afskrækkende sanktioner (herunder kontraktændringer om yderligere begrænsninger, udstedelse af officielle advarsler, finansielle sanktioner og midlertidig eller permanent udelukkelse af private sikkerheds- og militærvirksomheder fra ICoC-systemet) for at sikre overholdelse af og i sidste instans holde private sikkerheds- og militærvirksomheder ansvarlige for deres forpligtelser i henhold ICoC; |
| --- | --- |

44.

glæder sig over initiativer såsom Montreux-dokumentet og den internationale adfærdskodeks for private udbydere af sikkerhedstjenester (ICoC); glæder sig over Den Europæiske Unions nylige støtte til Montreux-dokumentet og den omfattende og stigende tilslutning fra EU-medlemsstaterne; påpeger dog, at det er nødvendigt at sikre en bedre håndhævelse af de fastsatte principper, opfordrer alle EU-medlemsstater til at videreudvikle deres nationale lovgivning og regulering i overensstemmelse med de standarder, der er fastsat i Montreux-dokumentet; henstiller, at medlemsstaterne og EU kun indgår kontrakter med private sikkerheds- og militærvirksomheder, der respekterer initiativernes principper; opfordrer EU og medlemsstaterne til at støtte etableringen af ICoC's tilsynsmekanisme, som bør være et overvågningsorgan, der kan behandle klager og vedtage afskrækkende sanktioner (herunder kontraktændringer om yderligere begrænsninger, udstedelse af officielle advarsler, finansielle sanktioner og midlertidig eller permanent udelukkelse af private sikkerheds- og militærvirksomheder fra ICoC-systemet) for at sikre overholdelse af og i sidste instans holde private sikkerheds- og militærvirksomheder ansvarlige for deres forpligtelser i henhold ICoC;

| 45. | henstiller, at EU og medlemsstaterne støtter skabelsen af en international ramme til regulering af private sikkerheds- og militærvirksomheders aktiviteter, der kan sikre lige vilkår, således at værtslande har myndighed til at regulere private sikkerheds- og militærvirksomheder, og de kontraherende stater kan bruge deres magt til at beskytte menneskerettighederne og forhindre korruption; understreger, at en sådan ramme skal omfatte afskrækkende sanktioner ved overtrædelser, ansvarliggørelse af lovovertrædere og effektive klagemuligheder for ofre i tilslutning til et licens- og overvågningssystem, hvor alle private sikkerheds- og militærvirksomheder skal underkaste sig uafhængig revision og deltage i den obligatoriske menneskerettighedsundervisning for alle ansatte; |
| --- | --- |

45.

henstiller, at EU og medlemsstaterne støtter skabelsen af en international ramme til regulering af private sikkerheds- og militærvirksomheders aktiviteter, der kan sikre lige vilkår, således at værtslande har myndighed til at regulere private sikkerheds- og militærvirksomheder, og de kontraherende stater kan bruge deres magt til at beskytte menneskerettighederne og forhindre korruption; understreger, at en sådan ramme skal omfatte afskrækkende sanktioner ved overtrædelser, ansvarliggørelse af lovovertrædere og effektive klagemuligheder for ofre i tilslutning til et licens- og overvågningssystem, hvor alle private sikkerheds- og militærvirksomheder skal underkaste sig uafhængig revision og deltage i den obligatoriske menneskerettighedsundervisning for alle ansatte;

Internationalt samarbejde og bistand

| 46. | anbefaler, at medlemsstaterne forbedrer gennemførelsen af kapitel IV (internationalt samarbejde) og V (inddrivelse af aktiver) i UNCAC, især med det formål at sikre en mere effektiv gensidig retshjælp efter anmodning fra tredjelande, bl.a. ved at fortolke den nationale lovgivning på en måde, som letter den ønskede bistand, og ved at ophæve koblingen mellem konfiskation og dom i den begærende stat med henblik på at yde gensidig retshjælp, og ved at afsætte de fornødne menneskelige og finansielle ressourcer til deres retsvæsen, så at sager kan behandles korrekt og hurtigt; opfordrer EU til at prioritere dette spørgsmål, der er meget vigtig for tredjelande, der gennemgår demokratiseringsprocessen, ved at sætte ind over for de retlige barrierer og den manglende samarbejdsvilje i finanscentrene i EU, som ofte opretholder en passivt og ineffektiv ordning for gensidig retshjælp; |
| --- | --- |

46.

anbefaler, at medlemsstaterne forbedrer gennemførelsen af kapitel IV (internationalt samarbejde) og V (inddrivelse af aktiver) i UNCAC, især med det formål at sikre en mere effektiv gensidig retshjælp efter anmodning fra tredjelande, bl.a. ved at fortolke den nationale lovgivning på en måde, som letter den ønskede bistand, og ved at ophæve koblingen mellem konfiskation og dom i den begærende stat med henblik på at yde gensidig retshjælp, og ved at afsætte de fornødne menneskelige og finansielle ressourcer til deres retsvæsen, så at sager kan behandles korrekt og hurtigt; opfordrer EU til at prioritere dette spørgsmål, der er meget vigtig for tredjelande, der gennemgår demokratiseringsprocessen, ved at sætte ind over for de retlige barrierer og den manglende samarbejdsvilje i finanscentrene i EU, som ofte opretholder en passivt og ineffektiv ordning for gensidig retshjælp;

| 47. | er af den opfattelse, at de standardmenneskerettighedsklausuler, der indføres i alle aftaler med tredjelande, også bør indeholde en forpligtelse til at fastholde og fremme god regeringsførelse; |
| --- | --- |

47.

er af den opfattelse, at de standardmenneskerettighedsklausuler, der indføres i alle aftaler med tredjelande, også bør indeholde en forpligtelse til at fastholde og fremme god regeringsførelse;

| 48. | opfordrer Kommissionen til i forbindelse med den næste revision af Cotonou-aftalen at foreslå, at respekt for god regeringsførelse bliver et væsentligt element i aftalen, og til at udvide anvendelsesområdet for definitionen af korruption, så overtrædelser af klausulen om god regeringsførelse kan straffes i alle alvorlige tilfælde og ikke kun, når de vedrører økonomiske og sektorspecifikke politikker og programmer, som Den Europæiske Union er en væsentlig partner i med hensyn til økonomisk støtte; |
| --- | --- |

48.

opfordrer Kommissionen til i forbindelse med den næste revision af Cotonou-aftalen at foreslå, at respekt for god regeringsførelse bliver et væsentligt element i aftalen, og til at udvide anvendelsesområdet for definitionen af korruption, så overtrædelser af klausulen om god regeringsførelse kan straffes i alle alvorlige tilfælde og ikke kun, når de vedrører økonomiske og sektorspecifikke politikker og programmer, som Den Europæiske Union er en væsentlig partner i med hensyn til økonomisk støtte;

| 49. | glæder sig over, at Taskforcen EU-Egypten og Taskforcen EU-Tunesien har besluttet at færdiggøre en tidsplan for tilbagelevering af ulovligt erhvervede aktiver, der stadig er indefrosset i en række tredjelande; opfordrer EU og medlemsstaterne til uden forbehold at tilslutte sig de gældende internationale normer for inddrivelse af aktiver som f.eks. kapitel V i UNCAC, handlingsplanen for inddrivelse af aktiver, som indgår i G8-partnerskabsaftalen fra Deauvile med de arabiske overgangslande, og den nye lovgivningsmæssige ramme, som blev fastlagt af Rådet den 26. november 2012; mener, at bestemmelser om inddrivelse af aktiver vil støtte landenes bestræbelser for at rette op på de værste virkninger af korruption, og opfordrer EU og medlemsstaterne til at gøre en yderligere indsats for at lette en tilbagelevering af ulovligt erhvervede aktiver, der blev stjålet af de tidligere regimer, til befolkningerne i de lande, der er en del af det arabiske forår; understreger betydningen af en menneskerettighedsbaseret tilgang til behandlingen af inddrivelse af aktiver og statsgæld i stater, der er ved at rejse sig efter regimer, der har været præget af korruption; støtter initiativer vedrørende revision af ekstern og intern statsgæld med henblik på at afsløre korruption og dens indvirkning på menneskerettighederne; opfordrer medlemsstaterne til at støtte initiativer om gældsrevision; |
| --- | --- |

49.

glæder sig over, at Taskforcen EU-Egypten og Taskforcen EU-Tunesien har besluttet at færdiggøre en tidsplan for tilbagelevering af ulovligt erhvervede aktiver, der stadig er indefrosset i en række tredjelande; opfordrer EU og medlemsstaterne til uden forbehold at tilslutte sig de gældende internationale normer for inddrivelse af aktiver som f.eks. kapitel V i UNCAC, handlingsplanen for inddrivelse af aktiver, som indgår i G8-partnerskabsaftalen fra Deauvile med de arabiske overgangslande, og den nye lovgivningsmæssige ramme, som blev fastlagt af Rådet den 26. november 2012; mener, at bestemmelser om inddrivelse af aktiver vil støtte landenes bestræbelser for at rette op på de værste virkninger af korruption, og opfordrer EU og medlemsstaterne til at gøre en yderligere indsats for at lette en tilbagelevering af ulovligt erhvervede aktiver, der blev stjålet af de tidligere regimer, til befolkningerne i de lande, der er en del af det arabiske forår; understreger betydningen af en menneskerettighedsbaseret tilgang til behandlingen af inddrivelse af aktiver og statsgæld i stater, der er ved at rejse sig efter regimer, der har været præget af korruption; støtter initiativer vedrørende revision af ekstern og intern statsgæld med henblik på at afsløre korruption og dens indvirkning på menneskerettighederne; opfordrer medlemsstaterne til at støtte initiativer om gældsrevision;

| 50. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at yde juridisk og teknisk bistand til udviklingslande, der ønsker at inddrive stjålne aktiver (eller aktiver akkumuleret ulovligt af diktaturer), som befinder sig på Den Europæiske Unions område; |
| --- | --- |

50.

opfordrer EU og medlemsstaterne til at yde juridisk og teknisk bistand til udviklingslande, der ønsker at inddrive stjålne aktiver (eller aktiver akkumuleret ulovligt af diktaturer), som befinder sig på Den Europæiske Unions område;

| 51. | påpeger, at korruption i forbindelse med våbenhandel tegner sig for en stor del af den korruption, der findes i forbindelse med globale transaktioner; glæder sig over den våbenhandelstraktat (ATT), som blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 2. april 2013,og som fastsætter fælles bindende standarder og kriterier for vurderingen af internationale våbenoverførsler; glæder sig over, at medlemsstaterne har forpligtet sig til at underskrive traktaten om våbenhandel hurtigst muligt, og opfordrer dem til også at gå i spidsen for FN's indsats for at få alle FN's medlemsstater til hurtigt at ratificere og gennemføre den internationale traktat om våbenhandel; tilskynder EU til i overensstemmelse med Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP af 8. december 2008 om fastlæggelse af fælles regler for kontrol med eksport af militær teknologi og militært udstyr at sikre større overvågenhed i forbindelse med de europæiske våbenproducenters eksportvirksomhed og til at bekæmpe den manglende gennemsigtighed inden for våbenhandelen, navnlig i forbindelse med brugen af mellemmænd og økonomiske/industrielle kompensationer; |
| --- | --- |

51.

påpeger, at korruption i forbindelse med våbenhandel tegner sig for en stor del af den korruption, der findes i forbindelse med globale transaktioner; glæder sig over den våbenhandelstraktat (ATT), som blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 2. april 2013,og som fastsætter fælles bindende standarder og kriterier for vurderingen af internationale våbenoverførsler; glæder sig over, at medlemsstaterne har forpligtet sig til at underskrive traktaten om våbenhandel hurtigst muligt, og opfordrer dem til også at gå i spidsen for FN's indsats for at få alle FN's medlemsstater til hurtigt at ratificere og gennemføre den internationale traktat om våbenhandel; tilskynder EU til i overensstemmelse med Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP af 8. december 2008 om fastlæggelse af fælles regler for kontrol med eksport af militær teknologi og militært udstyr at sikre større overvågenhed i forbindelse med de europæiske våbenproducenters eksportvirksomhed og til at bekæmpe den manglende gennemsigtighed inden for våbenhandelen, navnlig i forbindelse med brugen af mellemmænd og økonomiske/industrielle kompensationer;

o

o o

| 52. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, medlemsstaternes, ansøgerlandenes og de associerede landes regeringer og parlamenter, Europarådet, Den Afrikanske Union, Den Internationale Valutafond, Verdensbanken, Den Europæiske Investeringsbank, Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling og De Forenede Nationer. |
| --- | --- |

52.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, medlemsstaternes, ansøgerlandenes og de associerede landes regeringer og parlamenter, Europarådet, Den Afrikanske Union, Den Internationale Valutafond, Verdensbanken, Den Europæiske Investeringsbank, Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling og De Forenede Nationer.

---

(1)  Rådet for Den Europæiske Union, 2008.

(2)  EUT C 33 E af 5.2.2013, s. 165.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0470.

(4)  FN's Generalforsamlings resolution A/RES/48/134.

(5)  OECD (2011) OECD's retningslinjer for multinationale selskaber, OECD Publishing.

(6)  Den Internationale Arbejdsorganisation, 2006 ISBN 92-2-119010-2 og 978-92-2-119010-3.

(7)  New York, FN's hovedkvarter, 26. juli 2000.

(8)  FN's Generalforsamling A/CONF.217/2013/L.3.

(9)  CleanGovBiz Initiative, OECD 2013.

(10)  CleanGovBiz Initiative, OECD 2013.

(11)  Illicit Financial Flows from Developing Countries Over the Decade Ending 2009, Global Financial Integrity.

(12)  OLAF's årsberetning for 2011.

---

| 19.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 181/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 181/16

---

P7_TA(2013)0395

Politisk planlægning og langsigtede tendenser: budgetmæssige konsekvenser for kapacitetsopbygning

Europa-Parlamentets beslutning af 8. oktober 2013 om politisk planlægning og langsigtede tendenser: budgetmæssige konsekvenser for kapacitetsopbygning (2012/2290(INI))

(2016/C 181/02)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2013 (1) og særligt til den forberedende foranstaltning »Interinstitutionelt system til identifikation af langsigtede tendenser« opstillet på budgettet for 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2013 (1) og særligt til den forberedende foranstaltning »Interinstitutionelt system til identifikation af langsigtede tendenser« opstillet på budgettet for 2013,

| — | der henviser til finansforordningen (EU, Euratom) nr. 966/2012 gældende for Den Europæiske Unions almindelige budget, navnlig artikel 54, stk. 2, litra a), b) og e), og til gennemførelsesbestemmelserne hertil, |
| --- | --- |

—

der henviser til finansforordningen (EU, Euratom) nr. 966/2012 gældende for Den Europæiske Unions almindelige budget, navnlig artikel 54, stk. 2, litra a), b) og e), og til gennemførelsesbestemmelserne hertil,

| — | der henviser til rapporten fra ESPAS (det europæiske strategi- og politikanalysesystem) om globale tendenser 2030 — borgerne i en sammenvævet og polycentrisk verden, der er udarbejdet af Den Europæiske Unions Institut for Sikkerhedsstudier (EUISS) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra ESPAS (det europæiske strategi- og politikanalysesystem) om globale tendenser 2030 — borgerne i en sammenvævet og polycentrisk verden, der er udarbejdet af Den Europæiske Unions Institut for Sikkerhedsstudier (EUISS) (2),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget og udtalelser fra Regionaludviklingsudvalget og Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A7-0265/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget og udtalelser fra Regionaludviklingsudvalget og Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A7-0265/2013),

| A. | der henviser til, at vi lever i en tid med hurtig forandring — hvad der er tydeligt, for så vidt angår magtdynamik, demografiske forandringer, klimaforandringer, urbanisering og teknologi –, hvilket gør det stadig mere nødvendigt for de politiske beslutningstagere inden for alle områder at øge indsatsen inden for forskning i og observation af større, globale tendenser; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at vi lever i en tid med hurtig forandring — hvad der er tydeligt, for så vidt angår magtdynamik, demografiske forandringer, klimaforandringer, urbanisering og teknologi –, hvilket gør det stadig mere nødvendigt for de politiske beslutningstagere inden for alle områder at øge indsatsen inden for forskning i og observation af større, globale tendenser;

| B. | der henviser til, at EU-budgettet for 2010 på Parlamentets opfordring omfattede et toårigt pilotprojekt i Kommissionens regi med det formål at undersøge muligheden for at etablere et interinstitutionelt system til identifikation af langsigtede tendenser inden for de større politiske spørgsmål, som EU står over for; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU-budgettet for 2010 på Parlamentets opfordring omfattede et toårigt pilotprojekt i Kommissionens regi med det formål at undersøge muligheden for at etablere et interinstitutionelt system til identifikation af langsigtede tendenser inden for de større politiske spørgsmål, som EU står over for;

| C. | der henviser til, at EU-budgettet for 2012 gav projektet tilladelse til at påbegynde næste fase som en forberedende foranstaltning for treårsperioden 2012– 2014 med det formål pr. 2014 at opstille et fuldt fungerende »europæisk strategi- og politikanalysesystem« (ESPAS), med deltagelse af alle relevante EU-institutioner gennem opbygningen af »tættere samarbejde mellem forskningsafdelingerne under de forskellige EU-institutioner og -organer, som forestår analyse af mellemlang- og langsigtede politiktendenser« (3); |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU-budgettet for 2012 gav projektet tilladelse til at påbegynde næste fase som en forberedende foranstaltning for treårsperioden 2012– 2014 med det formål pr. 2014 at opstille et fuldt fungerende »europæisk strategi- og politikanalysesystem« (ESPAS), med deltagelse af alle relevante EU-institutioner gennem opbygningen af »tættere samarbejde mellem forskningsafdelingerne under de forskellige EU-institutioner og -organer, som forestår analyse af mellemlang- og langsigtede politiktendenser« (3);

| D. | der henviser til, at opstillingen af et holdbart interinstitutionelt system på administrativt niveau til indkredsning og kortlægning af større tendenser, der kan forventes at tegne den fremtidige politikkontekst, vil bistå og støtte EU-institutionerne i forberedelserne på og håndteringen af udfordringer og fastlæggelsen af afstemte strategiske løsninger for de kommende år; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at opstillingen af et holdbart interinstitutionelt system på administrativt niveau til indkredsning og kortlægning af større tendenser, der kan forventes at tegne den fremtidige politikkontekst, vil bistå og støtte EU-institutionerne i forberedelserne på og håndteringen af udfordringer og fastlæggelsen af afstemte strategiske løsninger for de kommende år;

| E. | der henviser til, at et sådan system, hvis det indrettes hensigtsmæssigt og nyder anerkendelse, vil kunne fungere som et grundlag for overvejelser i forbindelse med udarbejdelsen af EU-budgettet og etableringen af politiske prioriteter på årsbasis og flerårlig basis og vil kunne knytte finansielle ressourcer mere direkte til politiske mål; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at et sådan system, hvis det indrettes hensigtsmæssigt og nyder anerkendelse, vil kunne fungere som et grundlag for overvejelser i forbindelse med udarbejdelsen af EU-budgettet og etableringen af politiske prioriteter på årsbasis og flerårlig basis og vil kunne knytte finansielle ressourcer mere direkte til politiske mål;

| F. | der henviser til, at forbedringen af kvinders stilling ikke kan opnås uden anerkendelse og effektiv gennemførelse af deres rettigheder; der henviser til, at ESPAS også kan tilvejebringe en effektiv analyse af udfordringerne ved at fremme ligestilling mellem kønnene, lige fra forbedring af den politiske indflydelse til bekæmpelse af alle former for diskrimination imod kvinder; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at forbedringen af kvinders stilling ikke kan opnås uden anerkendelse og effektiv gennemførelse af deres rettigheder; der henviser til, at ESPAS også kan tilvejebringe en effektiv analyse af udfordringerne ved at fremme ligestilling mellem kønnene, lige fra forbedring af den politiske indflydelse til bekæmpelse af alle former for diskrimination imod kvinder;

| G. | der henviser til, at den første ESPAS-finansierede rapport om »globale tendenser 2030 — borgerne i en sammenvævet og polycentrisk verden«, der blev bestilt af EUISS, indkredser en lang række tendenser, der højst sandsynligt vil forme verden i de kommende årtier; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den første ESPAS-finansierede rapport om »globale tendenser 2030 — borgerne i en sammenvævet og polycentrisk verden«, der blev bestilt af EUISS, indkredser en lang række tendenser, der højst sandsynligt vil forme verden i de kommende årtier;

| H. | der henviser til, at disse tendenser navnlig omfatter: den voksende forbedring af individets stilling, delvist som følge af teknologisk forandring; større vægt på bæredygtig udvikling på baggrund af den voksende ressourceknaphed og vedholdende fattigdom og forværret af følgerne af klimaforandringer; og fremvæksten af et internationalt system kendetegnet ved en magtforskydning væk fra staten, i form af de voksende styringsmæssige mangler, der opstår, når de traditionelle mekanismer for mellemstatslige forbindelser ikke længere formår at indfri offentlighedens krav i tilstrækkelig grad; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at disse tendenser navnlig omfatter: den voksende forbedring af individets stilling, delvist som følge af teknologisk forandring; større vægt på bæredygtig udvikling på baggrund af den voksende ressourceknaphed og vedholdende fattigdom og forværret af følgerne af klimaforandringer; og fremvæksten af et internationalt system kendetegnet ved en magtforskydning væk fra staten, i form af de voksende styringsmæssige mangler, der opstår, når de traditionelle mekanismer for mellemstatslige forbindelser ikke længere formår at indfri offentlighedens krav i tilstrækkelig grad;

| 1. | er af den mening, at en konsekvent og effektiv udformning af EU-politik i stigende grad vil afhænge af, at der i god tid indkredses de langsigtede, globale tendenser, der øver indflydelse på de udfordringer og valg, som EU står over for i en stadig mere kompleks og gensidigt afhængig verden; |
| --- | --- |

1.

er af den mening, at en konsekvent og effektiv udformning af EU-politik i stigende grad vil afhænge af, at der i god tid indkredses de langsigtede, globale tendenser, der øver indflydelse på de udfordringer og valg, som EU står over for i en stadig mere kompleks og gensidigt afhængig verden;

| 2. | fremhæver betydningen af, at EU-institutionerne samarbejder på effektiv vis om observation og analyse af disse langsigtede tendenser såvel som samarbejder og netværksudveksler med andre aktører, herunder forskerverdenen generelt, både inden og uden for EU, der har en interesse i lignende forhold til tredjelande; understreger i denne forbindelse betydningen af at fortsætte processen til udvikling af virkningsfuld kapacitet til sikring af uafhængig interinstitutionel analyse og rådgivning af høj kvalitet om sådanne nøgletendenser, som de politiske beslutningstagere står over for inden for EU-systemet; |
| --- | --- |

2.

fremhæver betydningen af, at EU-institutionerne samarbejder på effektiv vis om observation og analyse af disse langsigtede tendenser såvel som samarbejder og netværksudveksler med andre aktører, herunder forskerverdenen generelt, både inden og uden for EU, der har en interesse i lignende forhold til tredjelande; understreger i denne forbindelse betydningen af at fortsætte processen til udvikling af virkningsfuld kapacitet til sikring af uafhængig interinstitutionel analyse og rådgivning af høj kvalitet om sådanne nøgletendenser, som de politiske beslutningstagere står over for inden for EU-systemet;

| 3. | påpeger, at ansvaret for udarbejdelsen af langsigtede socioøkonomiske strategier og gennemførelsen af politikker i EU i overensstemmelse med nærhedsprincippet påhviler en række offentlige organisationer såsom EU-institutionerne, ministerier, regionale eller lokale myndigheders afdelinger og specifikke agenturer; understreger, at økonomiske partnere, arbejdsmarkedets parter, ikkestatslige organisationer og andre interessenter også spiller en rolle i forbindelse med udviklingen af langsigtede strategier side om side med offentlige organer i medlemsstaterne og EU-institutionerne; understreger derfor, at der bør anvendes en model med forvaltning på flere niveauer; |
| --- | --- |

3.

påpeger, at ansvaret for udarbejdelsen af langsigtede socioøkonomiske strategier og gennemførelsen af politikker i EU i overensstemmelse med nærhedsprincippet påhviler en række offentlige organisationer såsom EU-institutionerne, ministerier, regionale eller lokale myndigheders afdelinger og specifikke agenturer; understreger, at økonomiske partnere, arbejdsmarkedets parter, ikkestatslige organisationer og andre interessenter også spiller en rolle i forbindelse med udviklingen af langsigtede strategier side om side med offentlige organer i medlemsstaterne og EU-institutionerne; understreger derfor, at der bør anvendes en model med forvaltning på flere niveauer;

| 4. | understreger, at samhørighedspolitikken på grund af dens flerårige, langsigtede og horisontale karakter nødvendigvis er en politik med et stærkt fremadskuende element, og at den, da den tegner sig for en væsentlig andel af EU's budget, er nødt til at have en fremtrædende plads i enhver fremadrettet budgetplanlægning; |
| --- | --- |

4.

understreger, at samhørighedspolitikken på grund af dens flerårige, langsigtede og horisontale karakter nødvendigvis er en politik med et stærkt fremadskuende element, og at den, da den tegner sig for en væsentlig andel af EU's budget, er nødt til at have en fremtrædende plads i enhver fremadrettet budgetplanlægning;

| 5. | mener, at udformningen af politikker inden for samhørighedspolitikken og andre områder i stadigt højere grad er afhængig af, at langsigtede globale tendenser indkredses i god tid; noterer sig i denne forbindelse forskellige fremadskuende rapporter såsom »Projekt Europa 2030« (rapporten til Det Europæiske Råd fra refleksionsgruppen vedrørende EU's fremtid 2030) og »Global Trends 2030 — Citizens in an Interconnected and Polycentric World« udarbejdet af Den Europæiske Unions Institut for Sikkerhedsstudier (EUISS) som led i ESPAS-projektet om et europæisk strategi- og politikanalysesystem; henstiller til tættere samordning af sådanne rapporteringsinitiativer; |
| --- | --- |

5.

mener, at udformningen af politikker inden for samhørighedspolitikken og andre områder i stadigt højere grad er afhængig af, at langsigtede globale tendenser indkredses i god tid; noterer sig i denne forbindelse forskellige fremadskuende rapporter såsom »Projekt Europa 2030« (rapporten til Det Europæiske Råd fra refleksionsgruppen vedrørende EU's fremtid 2030) og »Global Trends 2030 — Citizens in an Interconnected and Polycentric World« udarbejdet af Den Europæiske Unions Institut for Sikkerhedsstudier (EUISS) som led i ESPAS-projektet om et europæisk strategi- og politikanalysesystem; henstiller til tættere samordning af sådanne rapporteringsinitiativer;

| 6. | opfordrer til, at kønsaspektet integreres i vurderingen af de langsigtede globale tendenser og i fremtidige rapporter som et middel til bekæmpelse af menneskerettighedskrænkelser, diskrimination og fattigdom; |
| --- | --- |

6.

opfordrer til, at kønsaspektet integreres i vurderingen af de langsigtede globale tendenser og i fremtidige rapporter som et middel til bekæmpelse af menneskerettighedskrænkelser, diskrimination og fattigdom;

| 7. | glæder sig særligt over det foreløbige resultat af pilotprojektet på administrationsniveau (2010–2011) og den forberedende foranstaltning (2012–2014) til opbygning af det europæiske strategi- og politikanalysesystem i den hensigt på lang sigt at indkredse større spørgsmål af relevans for Unionen, og henstiller på det kraftigste, at denne proces videreføres efter udløbet af den igangværende forberedende foranstaltning; og finder, at et sådant system skal omfatte personale fra de relevante EU-institutioner og -organer, inklusive Regionsudvalget; mener, at rapporteringsmekanismen skal gøres til genstand for en drøftelse, der inddrager alle relevante interessegrupper, virksomheder og ikkestatslige organisationer; |
| --- | --- |

7.

glæder sig særligt over det foreløbige resultat af pilotprojektet på administrationsniveau (2010–2011) og den forberedende foranstaltning (2012–2014) til opbygning af det europæiske strategi- og politikanalysesystem i den hensigt på lang sigt at indkredse større spørgsmål af relevans for Unionen, og henstiller på det kraftigste, at denne proces videreføres efter udløbet af den igangværende forberedende foranstaltning; og finder, at et sådant system skal omfatte personale fra de relevante EU-institutioner og -organer, inklusive Regionsudvalget; mener, at rapporteringsmekanismen skal gøres til genstand for en drøftelse, der inddrager alle relevante interessegrupper, virksomheder og ikkestatslige organisationer;

| 8. | opfordrer indtrængende de fire institution er og organer, der i øjeblikket er involveret i ESPAS-processen — Kommissionen, Parlamentet, Rådet og EU-Udenrigstjenesten — til at udarbejde og underskrive en eller anden form for interinstitutionel aftale, som ideelt set bør indgås i foråret 2014, hvorved hver aftalepartner forpligter sig til at opretholde og deltage i aftalen på løbende basis; |
| --- | --- |

8.

opfordrer indtrængende de fire institution er og organer, der i øjeblikket er involveret i ESPAS-processen — Kommissionen, Parlamentet, Rådet og EU-Udenrigstjenesten — til at udarbejde og underskrive en eller anden form for interinstitutionel aftale, som ideelt set bør indgås i foråret 2014, hvorved hver aftalepartner forpligter sig til at opretholde og deltage i aftalen på løbende basis;

| 9. | understreger nødvendigheden af, at de deltagende institutioner og organer afsætter de fornødne personalemæssige og finansielle ressourcer til ESPAS-systemet via deres respektive budgetter, i nøje overholdelse af finansforordningen, navnlig artikel 54, litra e), i forbindelse med den årlige budgetprocedure, i den hensigt at drage omsorg for, at denne funktion kan udvikles på budgetneutral vis i de kommende år; understreger behovet for, at EU-institutionerne investerer i personale med specifik ekspertise i at bidrage fuldt ud til analysering af og tilsyn med globale tendenser såvel som ekspertise til at indkredse valgmuligheder og fremsætte politikhenstillinger, der imødekommer hver af EU-institutionernes individuelle behov; |
| --- | --- |

9.

understreger nødvendigheden af, at de deltagende institutioner og organer afsætter de fornødne personalemæssige og finansielle ressourcer til ESPAS-systemet via deres respektive budgetter, i nøje overholdelse af finansforordningen, navnlig artikel 54, litra e), i forbindelse med den årlige budgetprocedure, i den hensigt at drage omsorg for, at denne funktion kan udvikles på budgetneutral vis i de kommende år; understreger behovet for, at EU-institutionerne investerer i personale med specifik ekspertise i at bidrage fuldt ud til analysering af og tilsyn med globale tendenser såvel som ekspertise til at indkredse valgmuligheder og fremsætte politikhenstillinger, der imødekommer hver af EU-institutionernes individuelle behov;

| 10. | fastholder, at ESPAS skal ledes og underlægges overopsyn af en hensigtsmæssigt sammensat interinstitutionel bestyrelse, der opstiller mandat og prioriteter for ESPAS og udpeger en direktør eller andre embedsfolk, og hvori Parlamentet, såfremt det ønsker det, vil være repræsenteret af MEP’er — under den forudsætning, at ESPAS’ konkrete arbejde, inden for rammerne af dets mandat, udføres under iagttagelse af uafhængighed; |
| --- | --- |

10.

fastholder, at ESPAS skal ledes og underlægges overopsyn af en hensigtsmæssigt sammensat interinstitutionel bestyrelse, der opstiller mandat og prioriteter for ESPAS og udpeger en direktør eller andre embedsfolk, og hvori Parlamentet, såfremt det ønsker det, vil være repræsenteret af MEP’er — under den forudsætning, at ESPAS’ konkrete arbejde, inden for rammerne af dets mandat, udføres under iagttagelse af uafhængighed;

| 11. | glæder sig over intentionen om at anvende ESPAS-processen og dens globale netværksbasis til at opstille et samlet internetbaseret arkiv for dokumenter og materiale fra de mange kilder vedrørende mellemlange og langsigtede tendenser, som beslutningstagere og borgere verden over skal have fri adgang til; |
| --- | --- |

11.

glæder sig over intentionen om at anvende ESPAS-processen og dens globale netværksbasis til at opstille et samlet internetbaseret arkiv for dokumenter og materiale fra de mange kilder vedrørende mellemlange og langsigtede tendenser, som beslutningstagere og borgere verden over skal have fri adgang til;

| 12. | glæder sig over, at tættere administrativt samarbejde mellem EU-institutionerne via ESPAS-processen vil føre til, at der som led i den forberedende foranstaltning fremlægges en fremsynsrapport med analyse af de langsigtede tendenser og deres implikationer for de udfordringer og valg, som EU vil stå over for i perioden 2014–2019, idet rapporten vil blive fremlagt for de kommende formænd for institutionerne i 2014; anser denne procedure for vellykket og mener, at den bør gentages mindst hvert femte år herefterdags; |
| --- | --- |

12.

glæder sig over, at tættere administrativt samarbejde mellem EU-institutionerne via ESPAS-processen vil føre til, at der som led i den forberedende foranstaltning fremlægges en fremsynsrapport med analyse af de langsigtede tendenser og deres implikationer for de udfordringer og valg, som EU vil stå over for i perioden 2014–2019, idet rapporten vil blive fremlagt for de kommende formænd for institutionerne i 2014; anser denne procedure for vellykket og mener, at den bør gentages mindst hvert femte år herefterdags;

| 13. | er af den opfattelse, at et permanent system — der har til hensigt at fremlægge regelmæssige analyser af mellemlange og langsigtede tendenser for EU-institutionerne med det formål at tilskynde til en mere strategisk tilgang til beslutningstagningen — bør indeholde bestemmelser om fremlæggelse af en årlig »strategisk tendensrapport« for institutionerne forud for debatten om Unionens tilstand og offentliggørelsen af Kommissionens årlige arbejdsprogram, med det formål at afdække og vurdere de skiftende mønstre inden for langsigtede tendenser og desuden yde specifikke bidrag til budgetmyndigheden i forløbet op til forhandlingerne om de flerårige finansielle rammer (FFR) efter 2020 såvel som eventuelle midtvejsrevisioner af FFR for 2014–2020; |
| --- | --- |

13.

er af den opfattelse, at et permanent system — der har til hensigt at fremlægge regelmæssige analyser af mellemlange og langsigtede tendenser for EU-institutionerne med det formål at tilskynde til en mere strategisk tilgang til beslutningstagningen — bør indeholde bestemmelser om fremlæggelse af en årlig »strategisk tendensrapport« for institutionerne forud for debatten om Unionens tilstand og offentliggørelsen af Kommissionens årlige arbejdsprogram, med det formål at afdække og vurdere de skiftende mønstre inden for langsigtede tendenser og desuden yde specifikke bidrag til budgetmyndigheden i forløbet op til forhandlingerne om de flerårige finansielle rammer (FFR) efter 2020 såvel som eventuelle midtvejsrevisioner af FFR for 2014–2020;

| 14. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til EU-Udenrigstjenesten. |
| --- | --- |

14.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til EU-Udenrigstjenesten.

---

(1)  EUT L 66 af 8.3.2013.

(2)  27. april 2012; http://www.iss.europa.eu/uploads/media/ESPAS_report_01.pdf.

(3)  http://europa.eu/espas/pdf/espas-preparatory-action-amendment_en.pdf.

---

| 19.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 181/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 181/19

---

P7_TA(2013)0396

Forbedring af international privatret: kompetenceregler på beskæftigelsesområdet

Europa-Parlamentets beslutning af 8. oktober 2013 om forbedring af international privatret: kompetenceregler på beskæftigelsesområdet (2013/2023(INI))

(2016/C 181/03)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 12, 15, 16, 27, 28, 30, 31 og 33 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 12, 15, 16, 27, 28, 30, 31 og 33 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til artikel 45, 81 og 146 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 45, 81 og 146 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions Domstols domme i sag C-18/02 (1), C-341/05 (2) og C-438/05 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions Domstols domme i sag C-18/02 (1), C-341/05 (2) og C-438/05 (3),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A7-0291/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A7-0291/2013),

| A. | der henviser til, at revisionen af Bruxelles I-forordningen (4) var en stor succes, da den indebar væsentlige forbedringer af reglerne om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område inden for Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at revisionen af Bruxelles I-forordningen (4) var en stor succes, da den indebar væsentlige forbedringer af reglerne om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område inden for Den Europæiske Union;

| B. | der henviser til, at omfanget af omarbejdningsproceduren ikke omfattede visse bestemmelser på det arbejdsretlige område |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at omfanget af omarbejdningsproceduren ikke omfattede visse bestemmelser på det arbejdsretlige område

| C. | der henviser til, at omarbejdningsmetoden i henhold til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 (5) skal finde anvendelse på retsakter, som ofte ændres; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at omarbejdningsmetoden i henhold til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 (5) skal finde anvendelse på retsakter, som ofte ændres;

| D. | der henviser til, at det er vigtigt at sikre sammenhæng mellem reglerne for kompetencen til at afgøre en tvist og reglerne for, hvilken lov der skal anvendes i en tvist; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det er vigtigt at sikre sammenhæng mellem reglerne for kompetencen til at afgøre en tvist og reglerne for, hvilken lov der skal anvendes i en tvist;

| E. | der henviser til, at det også er af stor betydning for den internationale privatret på europæisk plan at forhindre vilkårligt valg af værneting, især når det sker på bekostning af den svage part, navnlig ansatte, og at sikre den størst mulige grad af forudsigelighed i spørgsmålet om kompetence; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det også er af stor betydning for den internationale privatret på europæisk plan at forhindre vilkårligt valg af værneting, især når det sker på bekostning af den svage part, navnlig ansatte, og at sikre den størst mulige grad af forudsigelighed i spørgsmålet om kompetence;

| F. | der henviser til, at den ret, som har den nærmeste tilknytning til en sag, som et generelt princip bør have kompetence; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den ret, som har den nærmeste tilknytning til en sag, som et generelt princip bør have kompetence;

| G. | der henviser til, at en række højt profilerede retssager ved EU-Domstolen om kompetence og lovvalg i forbindelse til individuelle ansættelseskontrakter og kollektive kampskridt har ført til frygt for, at de nationale arbejdsretlige bestemmelser kan blive undermineres af EU-regler, som i visse tilfælde kan medføre, at lovgivningen i en medlemsstat anvendes af retten i en anden medlemsstat (6); |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at en række højt profilerede retssager ved EU-Domstolen om kompetence og lovvalg i forbindelse til individuelle ansættelseskontrakter og kollektive kampskridt har ført til frygt for, at de nationale arbejdsretlige bestemmelser kan blive undermineres af EU-regler, som i visse tilfælde kan medføre, at lovgivningen i en medlemsstat anvendes af retten i en anden medlemsstat (6);

| H. | der henviser til, at det i betragtning af arbejdsmarkedslovgivningens store betydning for medlemsstaternes forfatningsmæssige og politiske identitet er vigtigt, at EU-retten respekterer nationale traditioner på dette område; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det i betragtning af arbejdsmarkedslovgivningens store betydning for medlemsstaternes forfatningsmæssige og politiske identitet er vigtigt, at EU-retten respekterer nationale traditioner på dette område;

| I. | der henviser til, at det også er i retsplejens interesse så vidt muligt at harmonisere reglerne om kompetence med reglerne om lovvalg |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det også er i retsplejens interesse så vidt muligt at harmonisere reglerne om kompetence med reglerne om lovvalg

| J. | der henviser til, at det forekommer hensigtsmæssigt at vurdere, om der er behov for ændringer i reglerne om retternes kompetence på det arbejdsretlige område |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at det forekommer hensigtsmæssigt at vurdere, om der er behov for ændringer i reglerne om retternes kompetence på det arbejdsretlige område

| K. | der især henviser til, at det med hensyn til kollektive kampskridt er domstolene i den medlemsstat, hvor det kollektive kampskridt er eller vil blive taget, der bør have kompetence; |
| --- | --- |

K.

der især henviser til, at det med hensyn til kollektive kampskridt er domstolene i den medlemsstat, hvor det kollektive kampskridt er eller vil blive taget, der bør have kompetence;

| L. | der henviser til, at der i forbindelse med individuelle arbejdsaftaler så vidt muligt bør sikres, at kompetencen udøves af domstolene i den medlemsstat, der har den tætteste tilknytning til ansættelsesforholdet; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der i forbindelse med individuelle arbejdsaftaler så vidt muligt bør sikres, at kompetencen udøves af domstolene i den medlemsstat, der har den tætteste tilknytning til ansættelsesforholdet;

| 1. | lykønsker institutionerne med den vellykkede revision af Bruxelles I-forordningen; |
| --- | --- |

1.

lykønsker institutionerne med den vellykkede revision af Bruxelles I-forordningen;

| 2. | mener, at Kommissionen forsat bør beskæftige sig med arbejdsretlige spørgsmål med henblik på en mulig revision i fremtiden; |
| --- | --- |

2.

mener, at Kommissionen forsat bør beskæftige sig med arbejdsretlige spørgsmål med henblik på en mulig revision i fremtiden;

| 3. | bemærker, at ét af hovedprincipperne i international privatrets kompetenceregler er beskyttelsen af den svage part, og at de gældende kompetenceregler indeholder en klar målsætning om at beskytte arbejdstagere; |
| --- | --- |

3.

bemærker, at ét af hovedprincipperne i international privatrets kompetenceregler er beskyttelsen af den svage part, og at de gældende kompetenceregler indeholder en klar målsætning om at beskytte arbejdstagere;

| 4. | bemærker, at kompetencereglerne på beskæftigelsesområdet generelt yder god beskyttelse af arbejdstagere, når de er den sagsøgte part i sager, som deres arbejdsgivere har indledt mod dem, i kraft af bestemmelserne om enekompetence, der er fastlagt i Bruxelles I-forordningen; |
| --- | --- |

4.

bemærker, at kompetencereglerne på beskæftigelsesområdet generelt yder god beskyttelse af arbejdstagere, når de er den sagsøgte part i sager, som deres arbejdsgivere har indledt mod dem, i kraft af bestemmelserne om enekompetence, der er fastlagt i Bruxelles I-forordningen;

| 5. | opfordrer Kommissionen til at vurdere, om den gældende lovramme i medfør af Bruxelles I-forordningen i tilstrækkelig grad tager hensyn til de særlige forhold på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til at vurdere, om den gældende lovramme i medfør af Bruxelles I-forordningen i tilstrækkelig grad tager hensyn til de særlige forhold på arbejdsmarkedet;

| 6. | opfordrer Kommissionen til at være særlig opmærksom på følgende forhold:






  a) | er det i forbindelse med arbejdstageres eller arbejdsgiveres eller arbejdstageres eller arbejdsgiveres faglige organisationers ansvar for skade som følge af kollektive aktioner nødvendigt at skabe klarhed om, hvorvidt artikel 7, stk. 2, i den omarbejdede Bruxelles I-forordning henviser til der sted, hvor den pågældende aktion vil finde eller har fundet sted, og om, hvorvidt det er nødvendigt med en tilpasning af artikel 9 til Rom II-forordningen; |
| --- | --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen til at være særlig opmærksom på følgende forhold:

a)

er det i forbindelse med arbejdstageres eller arbejdsgiveres eller arbejdstageres eller arbejdsgiveres faglige organisationers ansvar for skade som følge af kollektive aktioner nødvendigt at skabe klarhed om, hvorvidt artikel 7, stk. 2, i den omarbejdede Bruxelles I-forordning henviser til der sted, hvor den pågældende aktion vil finde eller har fundet sted, og om, hvorvidt det er nødvendigt med en tilpasning af artikel 9 til Rom II-forordningen;

| b) | skal tilbagefaldsreglen, der gælder, når der ikke er noget sædvanligt arbejdssted, i tilfælde, hvor en ansat sagsøger en arbejdsgiver, omformuleres, så der henvises til det forretningssted, hvorfra medarbejderen modtager eller modtog sine daglige instruktioner, snarere end det forretningssted, hvor vedkommende blev ansat; |
| --- | --- |

b)

skal tilbagefaldsreglen, der gælder, når der ikke er noget sædvanligt arbejdssted, i tilfælde, hvor en ansat sagsøger en arbejdsgiver, omformuleres, så der henvises til det forretningssted, hvorfra medarbejderen modtager eller modtog sine daglige instruktioner, snarere end det forretningssted, hvor vedkommende blev ansat;

| 7. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Det Økonomiske og Sociale Udvalg. |
| --- | --- |

7.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Det Økonomiske og Sociale Udvalg.

---

(1)  Domstolens Dom (Sjette Afdeling) af 5. februar 2004 i sag C-18/02, Danmarks Rederiforening, som mandatar for DFDS Torline A/S mod LO Landsorganisationen i Sverige, som mandatar for SEKO Sjöfolk Facket för Service och Kommunikation, Sml. 2004 I, s. 01417.

(2)  Domstolens dom (Store Afdeling) af 18. december 2007 i sag C-341/05, Laval un Partneri Ltd mod Svenska Byggnadsarbetareförbundet, Svenska Byggnadsarbetareförbundets avdelning 1, Byggettan og Svenska Elektrikerförbundet, Sml. 2007 I, s. 11767.

(3)  Domstolens Dom (Store Afdeling) af 11. december 2007 i sag C-438/05, International Transport Workers’ Federation og Finnish Seamen’s Union mod Viking Line ABP og OÜ Viking Line Eesti, Sml. 2007 I, s. 10779.

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1215/2012 af 12. december 2012 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område (EUT L 351 af 20.12.2012, s. 1).

(5)  Interinstitutionel aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter, (EUT C 77 af 28.3.2002, s. 1).

(6)  Se navnlig omstændighederne omkring sag C-438/05, International Transport Workers’ Federation og Finnish Seamen’s Union mod Viking Line ABP og OÜ Viking Line Eesti, Sml. 2007 I, s. 10779.

---

| 19.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 181/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 181/21

---

P7_TA(2013)0400

Kønsdrab: de manglende kvinder?

Europa-Parlamentets beslutning af 8. oktober 2013 om kønsdrab: de manglende kvinder? (2012/2273(INI))

(2016/C 181/04)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), som fremhæver de værdier, der er fælles for medlemsstaterne, herunder pluralisme, ikke-forskelsbehandling, tolerance, retfærdighed, solidaritet og ligestilling mellem kvinder og mænd, og artikel 8 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), der knæsætter princippet om integrering af kønsaspektet ved at fastslå, at Unionen i alle sine aktiviteter skal tilstræbe at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), som fremhæver de værdier, der er fælles for medlemsstaterne, herunder pluralisme, ikke-forskelsbehandling, tolerance, retfærdighed, solidaritet og ligestilling mellem kvinder og mænd, og artikel 8 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), der knæsætter princippet om integrering af kønsaspektet ved at fastslå, at Unionen i alle sine aktiviteter skal tilstræbe at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder,

| — | der henviser til artikel 19 i TEUF, der omhandler bekæmpelse af forskelsbehandling på grund af køn, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 19 i TEUF, der omhandler bekæmpelse af forskelsbehandling på grund af køn,

| — | der henviser til artikel 23 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 23 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til De Forenede Nationers konvention af 18. december 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW), |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers konvention af 18. december 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW),

| — | der henviser til Beijingerklæringen og Beijinghandlingsprogrammet, der blev vedtaget den 15. september 1995 på den fjerde verdenskonference om kvinder, og til sine beslutninger af 18. maj 2000 (1), 10. marts 2005 (Beijing + 10) (2) og 25. februar 2010 (Beijing + 15) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Beijingerklæringen og Beijinghandlingsprogrammet, der blev vedtaget den 15. september 1995 på den fjerde verdenskonference om kvinder, og til sine beslutninger af 18. maj 2000 (1), 10. marts 2005 (Beijing + 10) (2) og 25. februar 2010 (Beijing + 15) (3),

| — | der henviser til millenniumudviklingsmålene vedtaget på De Forenede Nationers millenniumtopmøde i september 2000 og navnlig til millenniumudviklingsmålet om fremme af ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders indflydelse og status som en forudsætning for at overvinde sult, fattigdom og sygdomme, indførelse af ligestilling på alle uddannelsesniveauer og alle arbejdsområder samt sikring af ligelig kontrol over ressourcerne og ligelig repræsentation i det offentlige og politiske liv, |
| --- | --- |

—

der henviser til millenniumudviklingsmålene vedtaget på De Forenede Nationers millenniumtopmøde i september 2000 og navnlig til millenniumudviklingsmålet om fremme af ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders indflydelse og status som en forudsætning for at overvinde sult, fattigdom og sygdomme, indførelse af ligestilling på alle uddannelsesniveauer og alle arbejdsområder samt sikring af ligelig kontrol over ressourcerne og ligelig repræsentation i det offentlige og politiske liv,

| — | der henviser til den europæiske ligestillingspagt (2011-2020), som Det Europæiske Råd vedtog i marts 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske ligestillingspagt (2011-2020), som Det Europæiske Råd vedtog i marts 2011,

| — | der henviser til den europæiske konsensus om udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konsensus om udvikling,

| — | der henviser til den europæiske konvention om menneskerettigheder og biomedicin, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konvention om menneskerettigheder og biomedicin,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions retningslinjer for fremme af overholdelsen af den humanitære folkeret, for dødsstraf, tortur og andre former for brutal, umenneskelig eller nedværdigende behandling, for menneskerettighedsforkæmpere, for menneskerettighedsdialoger med tredjelande, for fremme og beskyttelse af børns rettigheder og vedrørende vold mod kvinder og piger og bekæmpelse af alle former for diskrimination imod dem, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions retningslinjer for fremme af overholdelsen af den humanitære folkeret, for dødsstraf, tortur og andre former for brutal, umenneskelig eller nedværdigende behandling, for menneskerettighedsforkæmpere, for menneskerettighedsdialoger med tredjelande, for fremme og beskyttelse af børns rettigheder og vedrørende vold mod kvinder og piger og bekæmpelse af alle former for diskrimination imod dem,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 2. december 1998, hvori det fastslås, at den årlige vurdering af gennemførelsen af Beijinghandlingsprogrammet vil ske på grundlag af kvantitative og kvalitative indikatorer og benchmarks, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 2. december 1998, hvori det fastslås, at den årlige vurdering af gennemførelsen af Beijinghandlingsprogrammet vil ske på grundlag af kvantitative og kvalitative indikatorer og benchmarks,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 2. og 3. juni 2005, hvori medlemsstaterne og Kommissionen opfordres til at styrke de institutionelle mekanismer til fremme af ligestilling og skabe rammer for vurdering af gennemførelsen af Beijinghandlingsprogrammet med henblik på at udvikle en mere sammenhængende og systematisk overvågning af fremskridtene, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 2. og 3. juni 2005, hvori medlemsstaterne og Kommissionen opfordres til at styrke de institutionelle mekanismer til fremme af ligestilling og skabe rammer for vurdering af gennemførelsen af Beijinghandlingsprogrammet med henblik på at udvikle en mere sammenhængende og systematisk overvågning af fremskridtene,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 5. og 6. december 2007 om gennemgang af medlemsstaternes og EU-institutionernes gennemførelse af Beijinghandlingsprogrammet og til den ledsagende rapport fra det portugisiske formandskab, hvori der godkendes indikatorer vedrørende kvinder og fattigdom, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 5. og 6. december 2007 om gennemgang af medlemsstaternes og EU-institutionernes gennemførelse af Beijinghandlingsprogrammet og til den ledsagende rapport fra det portugisiske formandskab, hvori der godkendes indikatorer vedrørende kvinder og fattigdom,

| — | der henviser til Kommissionens strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2010-2015 af 21. september 2010 og det medfølgende arbejdsdokument om foranstaltninger til gennemførelse af strategien, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2010-2015 af 21. september 2010 og det medfølgende arbejdsdokument om foranstaltninger til gennemførelse af strategien,

| — | der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene om EU’s handlingsplan for ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders indflydelse og stilling igennem udviklingssamarbejdet (2010-2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene om EU’s handlingsplan for ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders indflydelse og stilling igennem udviklingssamarbejdet (2010-2015),

| — | der henviser til den fælles erklæring vedtaget den 4. februar 2005 af EU’s ministre med ansvar for ligestilling som led i tiårsgennemgangen af Beijinghandlingsplanen, der bl.a. bekræfter deres kraftige støtte til og engagement i fuld og effektiv gennemførelse af Beijingerklæringen og Beijinghandlingsplanen, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring vedtaget den 4. februar 2005 af EU’s ministre med ansvar for ligestilling som led i tiårsgennemgangen af Beijinghandlingsplanen, der bl.a. bekræfter deres kraftige støtte til og engagement i fuld og effektiv gennemførelse af Beijingerklæringen og Beijinghandlingsplanen,

| — | der henviser til konklusionerne fra det 57. møde i FN's Kvindekommission vedtaget den 15. marts 2013, hvor »kønsdrab« eller »kvindedrab« for første gang anerkendes specifikt i en international tekst, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra det 57. møde i FN's Kvindekommission vedtaget den 15. marts 2013, hvor »kønsdrab« eller »kvindedrab« for første gang anerkendes specifikt i en international tekst,

| — | der henviser til den tværinstitutionelle erklæring fra 2011 om »Preventing gender-biased sex selection« fra De Forenede Nationers Højkommissariat for Menneskerettigheder (OHCHR), De Forenede Nationers Befolkningsfond (UNFPA), De Forenede Nationers Børnefond (UNICEF), UN Women og Verdenssundhedsorganisationen (WHO), |
| --- | --- |

—

der henviser til den tværinstitutionelle erklæring fra 2011 om »Preventing gender-biased sex selection« fra De Forenede Nationers Højkommissariat for Menneskerettigheder (OHCHR), De Forenede Nationers Befolkningsfond (UNFPA), De Forenede Nationers Børnefond (UNICEF), UN Women og Verdenssundhedsorganisationen (WHO),

| — | der henviser til erklæringen og handlingsprogrammet fra den internationale konference om befolkning og udvikling (ICPD) i Kairo i 1994, de centrale tiltag for den videre gennemførelse samt FN's Generalforsamlings resolution 65/234 om opfølgning på den internationale konference om befolkning og udvikling efter 2014 (december 2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen og handlingsprogrammet fra den internationale konference om befolkning og udvikling (ICPD) i Kairo i 1994, de centrale tiltag for den videre gennemførelse samt FN's Generalforsamlings resolution 65/234 om opfølgning på den internationale konference om befolkning og udvikling efter 2014 (december 2010),

| — | der henviser til beslutning af 13. marts 2008 om ligestilling og styrkelse af kvinders position i udviklingssamarbejdet (4), særlig punkt 37, |
| --- | --- |

—

der henviser til beslutning af 13. marts 2008 om ligestilling og styrkelse af kvinders position i udviklingssamarbejdet (4), særlig punkt 37,

| — | der henviser til sin beslutning af 16. december 2010 om årsberetningen om menneskerettighederne i verden 2009 og EU's menneskerettighedspolitik (5), særlig punkt 76, hvori det fremhæver nødvendigheden af at afskaffe samtlige former for diskrimination og vold imod kvinder og piger, herunder kønsbestemte aborter, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. december 2010 om årsberetningen om menneskerettighederne i verden 2009 og EU's menneskerettighedspolitik (5), særlig punkt 76, hvori det fremhæver nødvendigheden af at afskaffe samtlige former for diskrimination og vold imod kvinder og piger, herunder kønsbestemte aborter,

| — | der henviser til sin beslutning af 13. december 2012 om årsberetningen om menneskerettigheder og demokrati i verden 2011 og EU's politik om menneskerettigheder og demokrati (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. december 2012 om årsberetningen om menneskerettigheder og demokrati i verden 2011 og EU's politik om menneskerettigheder og demokrati (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. oktober 2007 om kvindedrabene i Mexico og Mellemamerika og Den Europæiske Unions rolle i bekæmpelsen af dette fænomen (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. oktober 2007 om kvindedrabene i Mexico og Mellemamerika og Den Europæiske Unions rolle i bekæmpelsen af dette fænomen (7),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling og udtalelse fra Udviklingsudvalget (A7-0245/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling og udtalelse fra Udviklingsudvalget (A7-0245/2013),

| A. | der henviser til, at »kønsdrab« er en kønsneutral betegnelse for et systematisk, bevidst og kønsbaseret massedrab af mennesker, der tilhører et bestemt køn, hvilket er et stigende, men underrapporteret problem i flere lande, med dødbringende følger; der henviser til, at denne betænkning drejer sig om årsager, aktuelle tendenser, konsekvenser og metoder til bekæmpelse af kønsdiskriminerende kønsselektion, der også finder sted i form af barnedrab og vold gennem kønsselektion (andre betegnelser, f.eks. »kvindedrab«, som Europa-Parlamentet allerede har vedtaget en betænkning om (8), er blevet anvendt om drab på kvinder og piger som det mest ekstreme udtryk for diskrimination og vold mod kvinder); |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at »kønsdrab« er en kønsneutral betegnelse for et systematisk, bevidst og kønsbaseret massedrab af mennesker, der tilhører et bestemt køn, hvilket er et stigende, men underrapporteret problem i flere lande, med dødbringende følger; der henviser til, at denne betænkning drejer sig om årsager, aktuelle tendenser, konsekvenser og metoder til bekæmpelse af kønsdiskriminerende kønsselektion, der også finder sted i form af barnedrab og vold gennem kønsselektion (andre betegnelser, f.eks. »kvindedrab«, som Europa-Parlamentet allerede har vedtaget en betænkning om (8), er blevet anvendt om drab på kvinder og piger som det mest ekstreme udtryk for diskrimination og vold mod kvinder);

| B. | der henviser til, at piger på trods af den seneste tids lovgivning mod kønsselektive praksisser i uforholdsmæssigt stort omfang er målet for en hensynsløs kønsdiskrimination, der ofte også omfatter ufødte, på forhånd konstaterede pigefostre, som bliver aborteret, opgivet eller dræbt, alene fordi de er piger; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at piger på trods af den seneste tids lovgivning mod kønsselektive praksisser i uforholdsmæssigt stort omfang er målet for en hensynsløs kønsdiskrimination, der ofte også omfatter ufødte, på forhånd konstaterede pigefostre, som bliver aborteret, opgivet eller dræbt, alene fordi de er piger;

| C. | der henviser til, at det er blevet anslået, at der allerede i 1990 demografisk set »manglede« over 100 mio. kvinder i verdens befolkning på grund af kønsdrab (9), og at dette antal i henhold til nylige skøn er steget til næsten 200 mio. »manglende« kvinder i verdens befolkning (10); |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det er blevet anslået, at der allerede i 1990 demografisk set »manglede« over 100 mio. kvinder i verdens befolkning på grund af kønsdrab (9), og at dette antal i henhold til nylige skøn er steget til næsten 200 mio. »manglende« kvinder i verdens befolkning (10);

| D. | der henviser til, at kønsdrab er et globalt problem ikke kun i Asien og Europa, men også i Nordamerika, Afrika og Latinamerika; der henviser til, at der begås kønsdrab, hver gang gravide kvinder, af egen fri vilje eller på grund af pres, beslutter sig for ikke at føde pigefostre, fordi de betragtes som en byrde for samfundet; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at kønsdrab er et globalt problem ikke kun i Asien og Europa, men også i Nordamerika, Afrika og Latinamerika; der henviser til, at der begås kønsdrab, hver gang gravide kvinder, af egen fri vilje eller på grund af pres, beslutter sig for ikke at føde pigefostre, fordi de betragtes som en byrde for samfundet;

| E. | der henviser til, at der i Asien og navnlig i Kina, Indien og Vietnam er en særlig forvrænget kønsfordeling, og til, at der i 2012 blev født 113 drenge for hver 100 piger i Kina og 112 drenge for hver 100 piger i Indien og Vietnam (11); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der i Asien og navnlig i Kina, Indien og Vietnam er en særlig forvrænget kønsfordeling, og til, at der i 2012 blev født 113 drenge for hver 100 piger i Kina og 112 drenge for hver 100 piger i Indien og Vietnam (11);

| F. | der henviser til, at der i Europa er en særlig forvrænget kønsfordeling i nogle lande, idet der i 2012 blev født 112 drenge for hver 100 piger i Albanien, Armenien, Aserbajdsjan og Georgien (12); |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der i Europa er en særlig forvrænget kønsfordeling i nogle lande, idet der i 2012 blev født 112 drenge for hver 100 piger i Albanien, Armenien, Aserbajdsjan og Georgien (12);

| G. | der henviser til, at udøvelse af kønsdrab oftest findes dybt rodfæstet i kulturer med »forkærlighed for sønner«, ulighed mellem kønnene, vedvarende diskrimination og stereotype opfattelser af døtre og i visse tilfælde i lande med politiske tvangsforanstaltninger; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at udøvelse af kønsdrab oftest findes dybt rodfæstet i kulturer med »forkærlighed for sønner«, ulighed mellem kønnene, vedvarende diskrimination og stereotype opfattelser af døtre og i visse tilfælde i lande med politiske tvangsforanstaltninger;

| H. | der henviser til, at opfattelser om »forkærlighed for sønner« er dybt rodfæstede og udgør en del af nogle lange traditioner, der har betydning for spørgsmål som arv af ejendom, aldrende forældres afhængighed af sønner med henblik på økonomisk støtte og sikkerhed, videreførelse af efternavn og slægt og et ønske om at slippe for traditionelt høje omkostninger til medgift for døtre for at undgå økonomiske problemer; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at opfattelser om »forkærlighed for sønner« er dybt rodfæstede og udgør en del af nogle lange traditioner, der har betydning for spørgsmål som arv af ejendom, aldrende forældres afhængighed af sønner med henblik på økonomisk støtte og sikkerhed, videreførelse af efternavn og slægt og et ønske om at slippe for traditionelt høje omkostninger til medgift for døtre for at undgå økonomiske problemer;

| I. | der henviser til, at utilstrækkelige socialsikringssystemer, ordninger og forsikringsmuligheder for familier i flere kulturer misvisende kan føre til »forkærlighed for sønner« og kønsselektive praksisser; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at utilstrækkelige socialsikringssystemer, ordninger og forsikringsmuligheder for familier i flere kulturer misvisende kan føre til »forkærlighed for sønner« og kønsselektive praksisser;

| J. | der henviser til, at kønsselektive praksisser ødelægger kønsbalancen i samfundet, forårsager skæv kønsfordeling i befolkningen og har økonomiske og sociale konsekvenser; der henviser til, at uligevægt i kønsfordelingen i form af »for mange« mænd påvirker den sociale stabilitet på lang sigt, og fører til generel forøgelse af kriminalitet, frustration, vold, menneskehandel, seksuelt slaveri, udnyttelse, prostitution og voldtægt; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at kønsselektive praksisser ødelægger kønsbalancen i samfundet, forårsager skæv kønsfordeling i befolkningen og har økonomiske og sociale konsekvenser; der henviser til, at uligevægt i kønsfordelingen i form af »for mange« mænd påvirker den sociale stabilitet på lang sigt, og fører til generel forøgelse af kriminalitet, frustration, vold, menneskehandel, seksuelt slaveri, udnyttelse, prostitution og voldtægt;

| K. | der henviser til, at en patriarkalsk kultur med en vedvarende »forkærlighed for sønner« ikke kun opretholder stereotyper, demokratiske underskud og uligheder mellem kønnene, men også diskriminerer kvinder og dermed hindrer dem i til fulde at opnå ligebehandling og lige muligheder på alle områder; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at en patriarkalsk kultur med en vedvarende »forkærlighed for sønner« ikke kun opretholder stereotyper, demokratiske underskud og uligheder mellem kønnene, men også diskriminerer kvinder og dermed hindrer dem i til fulde at opnå ligebehandling og lige muligheder på alle områder;

| L. | der henviser til, at forekomsten af kønsselektive praksisser, højere dødelighed blandt meget unge piger og færre skoleindskrivninger af piger end af drenge kan tyde på, der hersker en kultur med »forkærlighed for sønner« i nogle samfund; der henviser til, at det er vigtigt at undersøge og diagnosticere, om sådanne fænomener er ledsaget af andre demokratiske underskud i forhold til piger, såsom forringelse af deres adgang til ernæring, uddannelse, sundhedspleje, sanitære faciliteter, rent vand, lægehjælp og social bistand, med henblik på at finde effektive måder at bekæmpe dem på; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at forekomsten af kønsselektive praksisser, højere dødelighed blandt meget unge piger og færre skoleindskrivninger af piger end af drenge kan tyde på, der hersker en kultur med »forkærlighed for sønner« i nogle samfund; der henviser til, at det er vigtigt at undersøge og diagnosticere, om sådanne fænomener er ledsaget af andre demokratiske underskud i forhold til piger, såsom forringelse af deres adgang til ernæring, uddannelse, sundhedspleje, sanitære faciliteter, rent vand, lægehjælp og social bistand, med henblik på at finde effektive måder at bekæmpe dem på;

| M. | der henviser til, at de demografiske underskud i forhold til piger og kvinder i mange lande ikke kan løses, fordi der mangler pålidelige statistiske data til kontrol af fødsler og dødsfald; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at de demografiske underskud i forhold til piger og kvinder i mange lande ikke kan løses, fordi der mangler pålidelige statistiske data til kontrol af fødsler og dødsfald;

| N. | der henviser til, at en styrkelse af kvinders indflydelse vil bidrage til at fremme den adfærdsændring og sociale forandring, der er nødvendig for at udrydde kønsselektive praksisser på lang sigt; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at en styrkelse af kvinders indflydelse vil bidrage til at fremme den adfærdsændring og sociale forandring, der er nødvendig for at udrydde kønsselektive praksisser på lang sigt;

| O. | der henviser til, at udryddelsen af kønsselektive praksisser er en kompleks proces, som indebærer en række indbyrdes forbundne tilgange og metoder, herunder at give medicinsk personale specialiseret uddannelse i rådgivning om og forebyggelse af kønsselektive praksisser i EU og resten af verden; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at udryddelsen af kønsselektive praksisser er en kompleks proces, som indebærer en række indbyrdes forbundne tilgange og metoder, herunder at give medicinsk personale specialiseret uddannelse i rådgivning om og forebyggelse af kønsselektive praksisser i EU og resten af verden;

| P. | der henviser til, at fortalervirksomhed, politiske foranstaltninger og god praksis såsom »Care for Girls«-kampagnen i Kina, der skal øge bevidstheden om værdien af piger, og »Balika Samriddhi Yojana«-ordningen i Indien, der giver økonomiske incitamenter til at uddanne piger fra fattige familier, er af afgørende betydning for at ændre de adfærdsmæssige holdninger til piger og kvinder; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at fortalervirksomhed, politiske foranstaltninger og god praksis såsom »Care for Girls«-kampagnen i Kina, der skal øge bevidstheden om værdien af piger, og »Balika Samriddhi Yojana«-ordningen i Indien, der giver økonomiske incitamenter til at uddanne piger fra fattige familier, er af afgørende betydning for at ændre de adfærdsmæssige holdninger til piger og kvinder;

| Q. | der henviser til Sydkorea, som er et godt eksempel og bemærkelsesværdig, da landet har formået at vende en meget forvrænget kønsfordeling på 114 fødte drenge for hver 100 fødte piger i 1994 til 107 fødte drenge for hver 100 fødte piger i 2010 (13); |
| --- | --- |

Q.

der henviser til Sydkorea, som er et godt eksempel og bemærkelsesværdig, da landet har formået at vende en meget forvrænget kønsfordeling på 114 fødte drenge for hver 100 fødte piger i 1994 til 107 fødte drenge for hver 100 fødte piger i 2010 (13);

| 1. | påpeger, at kønsdrab er og bliver en forbrydelse og en alvorlig krænkelse af menneskerettighederne, der nødvendiggør effektive metoder til at håndtere og udrydde alle de grundlæggende årsager, der fører til patriarkalske kulturer; |
| --- | --- |

1.

påpeger, at kønsdrab er og bliver en forbrydelse og en alvorlig krænkelse af menneskerettighederne, der nødvendiggør effektive metoder til at håndtere og udrydde alle de grundlæggende årsager, der fører til patriarkalske kulturer;

| 2. | fremhæver, at alle stater og regeringer har pligt til at fremme og beskytte menneskerettighederne og forebygge forskelsbehandling som udgangspunkt for indsatsen for at udrydde alle former for vold mod kvinder; |
| --- | --- |

2.

fremhæver, at alle stater og regeringer har pligt til at fremme og beskytte menneskerettighederne og forebygge forskelsbehandling som udgangspunkt for indsatsen for at udrydde alle former for vold mod kvinder;

| 3. | opfordrer regeringerne til at udarbejde og gennemføre foranstaltninger, som fremmer gennemgribende mentalitets- og holdningsændringer over for kvinder for derigennem at bekæmpe negative overbevisninger og adfærdsmønstre, som viderefører volden mod kvinder; |
| --- | --- |

3.

opfordrer regeringerne til at udarbejde og gennemføre foranstaltninger, som fremmer gennemgribende mentalitets- og holdningsændringer over for kvinder for derigennem at bekæmpe negative overbevisninger og adfærdsmønstre, som viderefører volden mod kvinder;

| 4. | opfordrer regeringerne til udtrykkeligt at kategorisere kvindedrab eller kønsdrab som en forbrydelse og til at udarbejde og gennemføre lovgivningsmæssige foranstaltninger til sikring af, at tilfælde af kvindedrab bliver efterforsket, at gerningsmændene bliver dømt, og at overlevende sikres nem adgang til langsigtede sundheds- og støtteydelser; |
| --- | --- |

4.

opfordrer regeringerne til udtrykkeligt at kategorisere kvindedrab eller kønsdrab som en forbrydelse og til at udarbejde og gennemføre lovgivningsmæssige foranstaltninger til sikring af, at tilfælde af kvindedrab bliver efterforsket, at gerningsmændene bliver dømt, og at overlevende sikres nem adgang til langsigtede sundheds- og støtteydelser;

| 5. | understreger, at i henhold til Europarådets konvention om forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet og Beijingerklæringen og Beijinghandlingsprogrammet bliver ethvert pres fra familien eller samfundet for at få kvinder til at foretage kønsselektive aborter betragtet som en form for fysisk og psykisk vold; |
| --- | --- |

5.

understreger, at i henhold til Europarådets konvention om forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet og Beijingerklæringen og Beijinghandlingsprogrammet bliver ethvert pres fra familien eller samfundet for at få kvinder til at foretage kønsselektive aborter betragtet som en form for fysisk og psykisk vold;

| 6. | påpeger, at udryddelse af kønsselektiv praksis er en kompliceret proces, som kræver en række indbyrdes forbundne tilgange og metoder, lige fra undersøgelse af de underliggende årsager samt kulturelle og socioøkonomiske faktorer, som kendetegner de lande, hvor der eksisterer en præference for sønner/mænd, til fremme af pigers og kvinders rettigheder og status samt indførelse af love og forordninger; mener i bredere forstand, at den eneste bæredygtige vej til at forhindre, at den kønsselektive praksis udvikles yderligere, er ved at fremme ligestilling mellem kønnene i ethvert samfund; |
| --- | --- |

6.

påpeger, at udryddelse af kønsselektiv praksis er en kompliceret proces, som kræver en række indbyrdes forbundne tilgange og metoder, lige fra undersøgelse af de underliggende årsager samt kulturelle og socioøkonomiske faktorer, som kendetegner de lande, hvor der eksisterer en præference for sønner/mænd, til fremme af pigers og kvinders rettigheder og status samt indførelse af love og forordninger; mener i bredere forstand, at den eneste bæredygtige vej til at forhindre, at den kønsselektive praksis udvikles yderligere, er ved at fremme ligestilling mellem kønnene i ethvert samfund;

| 7. | understreger behovet for og opfordrer Kommissionen til at fremme en grundig videnskabelig undersøgelse og gennemgang af de grundlæggende årsager til kønsselektive praksisser med henblik på at fremme forskningen i de landespecifikke skikke og traditioner, der kan føre til kønsselektion, og de langsigtede samfundsmæssige konsekvenser af kønsselektion; |
| --- | --- |

7.

understreger behovet for og opfordrer Kommissionen til at fremme en grundig videnskabelig undersøgelse og gennemgang af de grundlæggende årsager til kønsselektive praksisser med henblik på at fremme forskningen i de landespecifikke skikke og traditioner, der kan føre til kønsselektion, og de langsigtede samfundsmæssige konsekvenser af kønsselektion;

| 8. | opfordrer til en grundig undersøgelse af de underliggende finansielle og økonomiske årsager, som bidrager til kønsselektiv praksis; tilskynder endvidere regeringerne til aktivt at lette de byrder, der pålægges familier, og der kan føre til fænomenet med et overskud af mænd; |
| --- | --- |

8.

opfordrer til en grundig undersøgelse af de underliggende finansielle og økonomiske årsager, som bidrager til kønsselektiv praksis; tilskynder endvidere regeringerne til aktivt at lette de byrder, der pålægges familier, og der kan føre til fænomenet med et overskud af mænd;

| 9. | understreger vigtigheden af, at der udarbejdes en lovgivning mod kønsselektion, som bør omfatte sociale beskyttelsespakker til kvinder, bedre overvågning af gennemførelsen af eksisterende lovgivning og øget fokus på kulturelle og socioøkonomiske årsager til fænomenet med det formål at løse problemet på en bæredygtig og helhedsorienteret måde, fremme ligestilling mellem kønnene og opfordre det civile samfund til aktiv deltagelse; |
| --- | --- |

9.

understreger vigtigheden af, at der udarbejdes en lovgivning mod kønsselektion, som bør omfatte sociale beskyttelsespakker til kvinder, bedre overvågning af gennemførelsen af eksisterende lovgivning og øget fokus på kulturelle og socioøkonomiske årsager til fænomenet med det formål at løse problemet på en bæredygtig og helhedsorienteret måde, fremme ligestilling mellem kønnene og opfordre det civile samfund til aktiv deltagelse;

| 10. | opfordrer regeringerne til at fjerne demokratiske og lovgivningsmæssige underskud, bekæmpe vedvarende forhindringer, der diskriminerer piger, sikre arverettigheder for kvinder, håndhæve national lovgivning, der garanterer kvinder lighed for loven med mænd på alle områder, og give piger og kvinder økonomisk, uddannelsesmæssig og politisk indflydelse; |
| --- | --- |

10.

opfordrer regeringerne til at fjerne demokratiske og lovgivningsmæssige underskud, bekæmpe vedvarende forhindringer, der diskriminerer piger, sikre arverettigheder for kvinder, håndhæve national lovgivning, der garanterer kvinder lighed for loven med mænd på alle områder, og give piger og kvinder økonomisk, uddannelsesmæssig og politisk indflydelse;

| 11. | opfordrer Kommissionen til at støtte og fremme alle former for initiativer til at øge bevidstheden om forskelsbehandling på grund af køn, herunder kønsdrab og til at finde effektive måder at bekæmpe fænomenet på ved at tilbyde vejledning, bistand, hensigtsmæssige politikker og finansiering som led i sine eksterne forbindelser, sin humanitære bistand og sin kønsmainstreaming; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen til at støtte og fremme alle former for initiativer til at øge bevidstheden om forskelsbehandling på grund af køn, herunder kønsdrab og til at finde effektive måder at bekæmpe fænomenet på ved at tilbyde vejledning, bistand, hensigtsmæssige politikker og finansiering som led i sine eksterne forbindelser, sin humanitære bistand og sin kønsmainstreaming;

| 12. | påpeger, at den manglende styrkelse af kvinder og piger samt fraværet af bestræbelser på at ændre sociale normer og strukturer har alvorlige retlige, etiske, sundheds- og menneskerettighedsmæssige virkninger samt potentielt alvorlige langsigtede konsekvenser til skade for de samfund, hvor de praktiseres; |
| --- | --- |

12.

påpeger, at den manglende styrkelse af kvinder og piger samt fraværet af bestræbelser på at ændre sociale normer og strukturer har alvorlige retlige, etiske, sundheds- og menneskerettighedsmæssige virkninger samt potentielt alvorlige langsigtede konsekvenser til skade for de samfund, hvor de praktiseres;

| 13. | understreger, at en ulige kønsfordeling ifølge flere undersøgelser kan føre til øget menneskehandel med henblik på ægteskab eller seksuel udnyttelse, vold mod kvinder, børneægteskaber, tidlige og tvungne ægteskaber samt hiv/aids og andre seksuelt overførte sygdomme; påpeger, at en ulige kønsfordeling derved udgør en trussel mod den samfundsmæssige stabilitet og sikkerhed, og opfordrer derfor til en dybtgående analyse af de mulige sundhedsmæssige, økonomiske og sikkerhedsmæssige konsekvenser af dette stadig stigende overskud af mænd; |
| --- | --- |

13.

understreger, at en ulige kønsfordeling ifølge flere undersøgelser kan føre til øget menneskehandel med henblik på ægteskab eller seksuel udnyttelse, vold mod kvinder, børneægteskaber, tidlige og tvungne ægteskaber samt hiv/aids og andre seksuelt overførte sygdomme; påpeger, at en ulige kønsfordeling derved udgør en trussel mod den samfundsmæssige stabilitet og sikkerhed, og opfordrer derfor til en dybtgående analyse af de mulige sundhedsmæssige, økonomiske og sikkerhedsmæssige konsekvenser af dette stadig stigende overskud af mænd;

| 14. | er tilhænger af relevante reformer, fortsat kontrol og effektiv gennemførelse af lovgivning om ligestilling mellem kønnene og forbud mod forskelsbehandling, især i lav- og mellemindkomstlande og lande i overgangsfasen; |
| --- | --- |

14.

er tilhænger af relevante reformer, fortsat kontrol og effektiv gennemførelse af lovgivning om ligestilling mellem kønnene og forbud mod forskelsbehandling, især i lav- og mellemindkomstlande og lande i overgangsfasen;

| 15. | opfordrer Kommissionen til at arbejde intensivt for at forhindre kønsdiskriminerende kønsselektion, ikke ved at indføre restriktioner for adgangen til ydelser og teknologi inden for reproduktiv sundhed, men ved at fremme en ansvarlig brug heraf, til at indføre og styrke retningslinjer, til at give medicinsk personale specialiseret uddannelse i rådgivning om og forebyggelse af kønsselektive praksisser, bortset fra sjældne tilfælde begrundet i kønsrelaterede genetiske sygdomme, og til at forhindre anvendelse og fremme af teknologier med henblik på kønsselektion og/eller økonomisk vinding; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Kommissionen til at arbejde intensivt for at forhindre kønsdiskriminerende kønsselektion, ikke ved at indføre restriktioner for adgangen til ydelser og teknologi inden for reproduktiv sundhed, men ved at fremme en ansvarlig brug heraf, til at indføre og styrke retningslinjer, til at give medicinsk personale specialiseret uddannelse i rådgivning om og forebyggelse af kønsselektive praksisser, bortset fra sjældne tilfælde begrundet i kønsrelaterede genetiske sygdomme, og til at forhindre anvendelse og fremme af teknologier med henblik på kønsselektion og/eller økonomisk vinding;

| 16. | understreger, at lovgivning til forvaltning eller begrænsning af kønsselektion skal beskytte kvinders ret til uden ægtefællens tilladelse at få adgang til retmæssige ydelser og teknologi inden for seksuel og reproduktiv sundhed, at en sådan lovgivning skal gennemføres effektivt, og at de personer, der overtræder loven, pålægges passende sanktioner; |
| --- | --- |

16.

understreger, at lovgivning til forvaltning eller begrænsning af kønsselektion skal beskytte kvinders ret til uden ægtefællens tilladelse at få adgang til retmæssige ydelser og teknologi inden for seksuel og reproduktiv sundhed, at en sådan lovgivning skal gennemføres effektivt, og at de personer, der overtræder loven, pålægges passende sanktioner;

| 17. | tilskynder til et tættere samarbejde mellem regeringerne og lægeverdenen og efterlyser strengere retningslinjer for selvregulering af klinikker og hospitaler som en aktiv foranstaltning til at forhindre kønsselektion som en forretning, der drives med økonomisk vinding for øje; |
| --- | --- |

17.

tilskynder til et tættere samarbejde mellem regeringerne og lægeverdenen og efterlyser strengere retningslinjer for selvregulering af klinikker og hospitaler som en aktiv foranstaltning til at forhindre kønsselektion som en forretning, der drives med økonomisk vinding for øje;

| 18. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at identificere de klinikker i Europa, der foretager kønsselektive aborter, forelægge statistikker om denne aktivitet og udarbejde en liste over bedste praksis med henblik på at forhindre disse; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at identificere de klinikker i Europa, der foretager kønsselektive aborter, forelægge statistikker om denne aktivitet og udarbejde en liste over bedste praksis med henblik på at forhindre disse;

| 19. | anerkender, at det er en afgørende forudsætning for at bekæmpe forskelsbehandling på grund af køn og skabe et samfund, hvor princippet om ligestilling af mænd og kvinder efterleves i praksis, at kvinders og pigers rettigheder sikres og fremmes ved at give dem lige muligheder, især inden for uddannelse og beskæftigelse; understreger, at forbedringen af uddannelsesniveauer, beskæftigelsesmuligheder og integrerede sundhedsydelser, herunder seksuelle og reproduktive sundhedsydelser til kvinder, er af central betydning i bestræbelserne på at udrydde kønsselektiv praksis — lige fra abort til barnemord — og opnå generel økonomisk vækst i udviklingslandene og nedbringe fattigdommen; understreger, at styrkelsen af kvinder og inddragelsen af mænd er nøglen til at bekæmpe ulighed mellem kønnene og fremme de adfærdsmæssige og sociale ændringer, der er nødvendige for at udrydde kønsselektiv praksis på lang sigt; |
| --- | --- |

19.

anerkender, at det er en afgørende forudsætning for at bekæmpe forskelsbehandling på grund af køn og skabe et samfund, hvor princippet om ligestilling af mænd og kvinder efterleves i praksis, at kvinders og pigers rettigheder sikres og fremmes ved at give dem lige muligheder, især inden for uddannelse og beskæftigelse; understreger, at forbedringen af uddannelsesniveauer, beskæftigelsesmuligheder og integrerede sundhedsydelser, herunder seksuelle og reproduktive sundhedsydelser til kvinder, er af central betydning i bestræbelserne på at udrydde kønsselektiv praksis — lige fra abort til barnemord — og opnå generel økonomisk vækst i udviklingslandene og nedbringe fattigdommen; understreger, at styrkelsen af kvinder og inddragelsen af mænd er nøglen til at bekæmpe ulighed mellem kønnene og fremme de adfærdsmæssige og sociale ændringer, der er nødvendige for at udrydde kønsselektiv praksis på lang sigt;

| 20. | opfordrer derfor Kommissionen til at fremme et uddannelsesmæssigt og socialt miljø, hvor begge køn respekteres og behandles lige, og hvor begge køn anerkendes for deres evner og potentiale, uden stereotyper og diskrimination, og samtidig styrke kønsmainstreaming, lige muligheder og et lige partnerskab; |
| --- | --- |

20.

opfordrer derfor Kommissionen til at fremme et uddannelsesmæssigt og socialt miljø, hvor begge køn respekteres og behandles lige, og hvor begge køn anerkendes for deres evner og potentiale, uden stereotyper og diskrimination, og samtidig styrke kønsmainstreaming, lige muligheder og et lige partnerskab;

| 21. | tilskynder Kommissionen og de relevante internationale organisationer til at støtte uddannelsesprogrammer, der styrker kvinder, så de kan udvikle selvværd, tilegne sig viden, træffe beslutninger og tage ansvar for deres eget liv, sundhed og beskæftigelse, og så de får mulighed for at leve et økonomisk selvstændigt liv; |
| --- | --- |

21.

tilskynder Kommissionen og de relevante internationale organisationer til at støtte uddannelsesprogrammer, der styrker kvinder, så de kan udvikle selvværd, tilegne sig viden, træffe beslutninger og tage ansvar for deres eget liv, sundhed og beskæftigelse, og så de får mulighed for at leve et økonomisk selvstændigt liv;

| 22. | opfordrer Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og regeringerne i tredjelande til at udarbejde oplysnings- og bevidstgørelseskampagner, som fremmer princippet om ligestilling mellem mænd og kvinder og øger bevidstheden om behovet for gensidig respekt i et parforhold for den andens menneskerettigheder, især hvad angår ejendomsretten og retten til arbejde, passende sundhedsydelser, domstole og uddannelse; |
| --- | --- |

22.

opfordrer Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og regeringerne i tredjelande til at udarbejde oplysnings- og bevidstgørelseskampagner, som fremmer princippet om ligestilling mellem mænd og kvinder og øger bevidstheden om behovet for gensidig respekt i et parforhold for den andens menneskerettigheder, især hvad angår ejendomsretten og retten til arbejde, passende sundhedsydelser, domstole og uddannelse;

| 23. | erindrer om millenniumudviklingsmålene og understreger, at adgang til uddannelse og sundhedsydelser, herunder seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder, er grundlæggende menneskerettigheder; understreger behovet for at gøre særligt og specifikt opmærksom på problemerne med kønsdrab og kønsselektion i dialoger og rapporter om millenniumudviklingsmålene og i andre internationale fora med udveksling af erfaringer; |
| --- | --- |

23.

erindrer om millenniumudviklingsmålene og understreger, at adgang til uddannelse og sundhedsydelser, herunder seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder, er grundlæggende menneskerettigheder; understreger behovet for at gøre særligt og specifikt opmærksom på problemerne med kønsdrab og kønsselektion i dialoger og rapporter om millenniumudviklingsmålene og i andre internationale fora med udveksling af erfaringer;

| 24. | understreger, at en uomgængelig forudsætning for, at kvinder kan udøve deres rettigheder, er, at de selv kan træffe beslutninger uafhængigt af deres ægtefælle, og at det derfor er vigtigt at sikre kvinder adgang til uddannelse, arbejde, sundhedsydelser og nem adgang til prævention samt en bankkonto uden at skulle have tilladelse eller samtykke fra en anden person; |
| --- | --- |

24.

understreger, at en uomgængelig forudsætning for, at kvinder kan udøve deres rettigheder, er, at de selv kan træffe beslutninger uafhængigt af deres ægtefælle, og at det derfor er vigtigt at sikre kvinder adgang til uddannelse, arbejde, sundhedsydelser og nem adgang til prævention samt en bankkonto uden at skulle have tilladelse eller samtykke fra en anden person;

| 25. | opfordrer regeringerne i partnerlandene til at sænke de sundhedsmæssige udgifter, der skal betales for behandling af børn, navnlig piger, der af og til dør som følge af den dårlige eller utilstrækkelige pleje, de modtager; |
| --- | --- |

25.

opfordrer regeringerne i partnerlandene til at sænke de sundhedsmæssige udgifter, der skal betales for behandling af børn, navnlig piger, der af og til dør som følge af den dårlige eller utilstrækkelige pleje, de modtager;

| 26. | opfordrer regeringerne til at forbedre kvinders adgang til sundhedsydelser, bl.a. ydelser under graviditeten samt mødrepleje, uddannelse, landbrug, kredit og mikrolån, økonomiske muligheder og ejendom; |
| --- | --- |

26.

opfordrer regeringerne til at forbedre kvinders adgang til sundhedsydelser, bl.a. ydelser under graviditeten samt mødrepleje, uddannelse, landbrug, kredit og mikrolån, økonomiske muligheder og ejendom;

| 27. | opfordrer til, at der i særlig grad fokuseres på at skabe betingelser, som fremmer gensidighedsprincippet i udviklingslandene, bl.a. gennem oprettelse af pensionskasser, med henblik på at reducere de økonomiske byrder for familier og enkeltpersoner og dermed gøre dem mindre afhængige af og mindre tilbøjelige til at foretrække drengebørn; |
| --- | --- |

27.

opfordrer til, at der i særlig grad fokuseres på at skabe betingelser, som fremmer gensidighedsprincippet i udviklingslandene, bl.a. gennem oprettelse af pensionskasser, med henblik på at reducere de økonomiske byrder for familier og enkeltpersoner og dermed gøre dem mindre afhængige af og mindre tilbøjelige til at foretrække drengebørn;

| 28. | bemærker, at der stadig findes kønsselektive praksisser selv i velstående regioner med kultiverede befolkninger; |
| --- | --- |

28.

bemærker, at der stadig findes kønsselektive praksisser selv i velstående regioner med kultiverede befolkninger;

| 29. | tilskynder til udvikling af støttemekanismer for kvinder og familier, der kan give oplysninger og råd til kvinder om farerne ved og skaderne af kønsselektive praksisser, og til at tilbyde rådgivning for at støtte kvinder, der kan være under pres for at få fjernet pigefostre; |
| --- | --- |

29.

tilskynder til udvikling af støttemekanismer for kvinder og familier, der kan give oplysninger og råd til kvinder om farerne ved og skaderne af kønsselektive praksisser, og til at tilbyde rådgivning for at støtte kvinder, der kan være under pres for at få fjernet pigefostre;

| 30. | tilskynder civilsamfundet og statslige organer til at gøre en fælles indsats for at fremme oplysnings- og bevidstgørelseskampagner om de negative konsekvenser af kønsselektive praksisser for moderen; |
| --- | --- |

30.

tilskynder civilsamfundet og statslige organer til at gøre en fælles indsats for at fremme oplysnings- og bevidstgørelseskampagner om de negative konsekvenser af kønsselektive praksisser for moderen;

| 31. | opfordrer Kommissionen til at yde teknisk og finansiel støtte til innovative aktiviteter og uddannelsesprogrammer, der sigter på at stimulere debatten og forståelsen af, at piger og drenge har samme værdi, ved at benytte alle tilgængelige medier og sociale netværk, henvende sig til og inddrage unge, religiøse og åndelige ledere, lærere, lokale ledere og andre indflydelsesrige personer, i et forsøg på at ændre de kulturelle opfattelser af ligestilling mellem kønnene i et givet samfund og understrege behovet for en ikkediskriminerende adfærd; |
| --- | --- |

31.

opfordrer Kommissionen til at yde teknisk og finansiel støtte til innovative aktiviteter og uddannelsesprogrammer, der sigter på at stimulere debatten og forståelsen af, at piger og drenge har samme værdi, ved at benytte alle tilgængelige medier og sociale netværk, henvende sig til og inddrage unge, religiøse og åndelige ledere, lærere, lokale ledere og andre indflydelsesrige personer, i et forsøg på at ændre de kulturelle opfattelser af ligestilling mellem kønnene i et givet samfund og understrege behovet for en ikkediskriminerende adfærd;

| 32. | opfordrer EU til at indføre et stærkt kønsaspekt og et fokus på styrkelse af kvinders indflydelse og stilling i alle partnerskaber og dialoger med udviklingslande som krævet i den europæiske konsensus om udvikling; er desuden af den opfattelse, at det er nødvendigt at indarbejde kønsaspektet i hele budgetprocessen, bl.a. ved at fremme dialogen med kvindeorganisationer i udviklingslande og ved at indføre kønsdifferentierede indikatorer; |
| --- | --- |

32.

opfordrer EU til at indføre et stærkt kønsaspekt og et fokus på styrkelse af kvinders indflydelse og stilling i alle partnerskaber og dialoger med udviklingslande som krævet i den europæiske konsensus om udvikling; er desuden af den opfattelse, at det er nødvendigt at indarbejde kønsaspektet i hele budgetprocessen, bl.a. ved at fremme dialogen med kvindeorganisationer i udviklingslande og ved at indføre kønsdifferentierede indikatorer;

| 33. | opfordrer myndighederne i de berørte lande til at forbedre overvågningen og indsamlingen af data om kønsfordeling og til at træffe foranstaltninger til at afhjælpe eventuelle skævheder; opfordrer i den forbindelse til tættere samarbejde mellem EU, FN-organisationer og andre internationale partnere og partnerregeringer; |
| --- | --- |

33.

opfordrer myndighederne i de berørte lande til at forbedre overvågningen og indsamlingen af data om kønsfordeling og til at træffe foranstaltninger til at afhjælpe eventuelle skævheder; opfordrer i den forbindelse til tættere samarbejde mellem EU, FN-organisationer og andre internationale partnere og partnerregeringer;

| 34. | opfordrer Kommissionen og alle relevante interessenter til at træffe de nødvendige lovgivningsmæssige eller andre foranstaltninger for at sikre, at det er strafbart at foretage tvungne aborter og kønsselektiv kirurgi for at afbryde en graviditet uden forudgående og informeret samtykke fra eller forståelse af proceduren hos de involverede kvinder; |
| --- | --- |

34.

opfordrer Kommissionen og alle relevante interessenter til at træffe de nødvendige lovgivningsmæssige eller andre foranstaltninger for at sikre, at det er strafbart at foretage tvungne aborter og kønsselektiv kirurgi for at afbryde en graviditet uden forudgående og informeret samtykke fra eller forståelse af proceduren hos de involverede kvinder;

| 35. | opfordrer regeringerne og alle relevante interessenter til at sikre, at lovgivningen om kønsselektion gennemføres effektivt, og at de, der overtræder loven, pålægges passende sanktioner; |
| --- | --- |

35.

opfordrer regeringerne og alle relevante interessenter til at sikre, at lovgivningen om kønsselektion gennemføres effektivt, og at de, der overtræder loven, pålægges passende sanktioner;

| 36. | opfordrer Kommissionen til at forbedre samarbejdet med andre internationale organisationer og organer såsom FN, WHO, UNICEF, OHCHR, UNFPA og UN Women for at tackle kønsselektive praksisser og bekæmpe deres grundlæggende årsager i alle lande, og til at indgå i netværk med regeringer, parlamenter, forskellige interessenter, medier, ngo'er, kvindeorganisationer og andre lokale organer med henblik på at øge bevidstheden om kønsdrab og metoder til at forhindre det; |
| --- | --- |

36.

opfordrer Kommissionen til at forbedre samarbejdet med andre internationale organisationer og organer såsom FN, WHO, UNICEF, OHCHR, UNFPA og UN Women for at tackle kønsselektive praksisser og bekæmpe deres grundlæggende årsager i alle lande, og til at indgå i netværk med regeringer, parlamenter, forskellige interessenter, medier, ngo'er, kvindeorganisationer og andre lokale organer med henblik på at øge bevidstheden om kønsdrab og metoder til at forhindre det;

| 37. | opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at samarbejde med førnævnte internationale organisationer for at tackle kønsselektive praksisser og bekæmpe deres grundlæggende årsager i alle lande, og til at indgå i netværk med regeringer, parlamenter, forskellige interessenter, medier, ngo'er, kvindeorganisationer og andre lokale organer med henblik på at øge bevidstheden om kønsdrab og metoder til at forhindre dem; |
| --- | --- |

37.

opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at samarbejde med førnævnte internationale organisationer for at tackle kønsselektive praksisser og bekæmpe deres grundlæggende årsager i alle lande, og til at indgå i netværk med regeringer, parlamenter, forskellige interessenter, medier, ngo'er, kvindeorganisationer og andre lokale organer med henblik på at øge bevidstheden om kønsdrab og metoder til at forhindre dem;

| 38. | opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til under drøftelser om humanitære hjælpepakker at sætte kønsdrab højt på prioriteringslisten som et emne, der skal gøres noget ved fra de berørte tredjelandes side, og pålægge dem at forpligte sig til at gøre udryddelse af kønsdrab til en prioritet, til at øge bevidstheden om dette spørgsmål og til at presse på for forebyggelsen heraf; |
| --- | --- |

38.

opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til under drøftelser om humanitære hjælpepakker at sætte kønsdrab højt på prioriteringslisten som et emne, der skal gøres noget ved fra de berørte tredjelandes side, og pålægge dem at forpligte sig til at gøre udryddelse af kønsdrab til en prioritet, til at øge bevidstheden om dette spørgsmål og til at presse på for forebyggelsen heraf;

| 39. | opfordrer EU og dets partnerlande til gennem udviklingsarbejde at forbedre overvågningen og dataindsamlingen for så vidt angår kønsfordelingen ved fødsler og til omgående at træffe foranstaltninger for at rette op på eventuelle ubalancer; understreger, at menneskerettighedsklausuler vedrørende forskelsbehandling på grund af køn bør indarbejdes i de internationale handels- og samarbejdsaftaler; |
| --- | --- |

39.

opfordrer EU og dets partnerlande til gennem udviklingsarbejde at forbedre overvågningen og dataindsamlingen for så vidt angår kønsfordelingen ved fødsler og til omgående at træffe foranstaltninger for at rette op på eventuelle ubalancer; understreger, at menneskerettighedsklausuler vedrørende forskelsbehandling på grund af køn bør indarbejdes i de internationale handels- og samarbejdsaftaler;

| 40. | opfordrer Den Europæiske Union til som et centralt punkt på den udviklingspolitiske dagsorden for perioden efter 2015 at sikre en rettighedsbaseret tilgang, der omfatter samtlige menneskerettigheder, og i den forbindelse at lægge stærk vægt på at styrke og fremme samt respektere og overholde kvinders og pigers rettigheder, herunder deres seksuelle og reproduktive rettigheder samt ligestilling mellem kønnene, som en forudsætning for at bekæmpe kønsdrab; |
| --- | --- |

40.

opfordrer Den Europæiske Union til som et centralt punkt på den udviklingspolitiske dagsorden for perioden efter 2015 at sikre en rettighedsbaseret tilgang, der omfatter samtlige menneskerettigheder, og i den forbindelse at lægge stærk vægt på at styrke og fremme samt respektere og overholde kvinders og pigers rettigheder, herunder deres seksuelle og reproduktive rettigheder samt ligestilling mellem kønnene, som en forudsætning for at bekæmpe kønsdrab;

| 41. | erklærer, at Unionen, for så vidt angår gennemførelsen af de specifikke klausuler om forbud mod pres eller tvang i spørgsmål vedrørende seksuel og reproduktiv sundhed, som der opnåedes enighed om under verdenskonferencen i Kairo om befolkning og udvikling, såvel som gennemførelsen af internationalt juridisk bindende menneskerettighedskonventioner og Unionens regelværk samt udøvelsen af Unionens beføjelser på disse områder, da ikke bør yde støtte til myndigheder, organisationer eller programmer, der fremmer, støtter eller deltager i forvaltningen af handlinger, der indebærer sådanne menneskerettighedskrænkelser som tvungen abort, tvangssterilisation af kvinder og mænd, kønsbestemmelse af fostre med henblik på prænatal kønsselektion og barnemord; |
| --- | --- |

41.

erklærer, at Unionen, for så vidt angår gennemførelsen af de specifikke klausuler om forbud mod pres eller tvang i spørgsmål vedrørende seksuel og reproduktiv sundhed, som der opnåedes enighed om under verdenskonferencen i Kairo om befolkning og udvikling, såvel som gennemførelsen af internationalt juridisk bindende menneskerettighedskonventioner og Unionens regelværk samt udøvelsen af Unionens beføjelser på disse områder, da ikke bør yde støtte til myndigheder, organisationer eller programmer, der fremmer, støtter eller deltager i forvaltningen af handlinger, der indebærer sådanne menneskerettighedskrænkelser som tvungen abort, tvangssterilisation af kvinder og mænd, kønsbestemmelse af fostre med henblik på prænatal kønsselektion og barnemord;

| 42. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer. |
| --- | --- |

42.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer.

---

(1)  EFT C 59 af 23.2.2001, s. 258.

(2)  EUT C 320 E af 15.12.2005, s. 247.

(3)  EUT C 348 E af 21.12.2010, s. 11.

(4)  EUT C 66 E af 20.3.2009, s. 57.

(5)  EUT C 169 E af 15.6.2012, s. 81.

(6)  Vedtagne tekster; P7_TA(2012)0503.

(7)  EUT C 227 E af 4.9.2008, s. 140.

(8)  Den 11. oktober 2007 vedtog Europa-Parlamentet en beslutning om kvindedrabene i Mexico og Mellemamerika og Den Europæiske Unions rolle i bekæmpelsen af dette fænomen. Parlamentet gentog sin fordømmelse af kvindedrab i sin seneste årsrapport om menneskerettigheder, der blev vedtaget i december 2010. Kvindedrab nævnes også i EU's retningslinjer vedrørende vold mod kvinder, der blev vedtaget af Rådet i december 2008. I april 2009 udstedte EU's formandskab en erklæring, hvormed den hilste indledningen ved Den Interamerikanske Menneskerettighedsdomstol af en sag om kvindemord velkommen, og i juni 2010 udsendte EU's højtstående repræsentant Catherine Ashton en erklæring på vegne af EU, hvori hun udtrykte bekymring om kvindedrab i Latinamerika, fordømte alle former for kønsbestemt vold og kvindedrab som en afskyelig forbrydelse og hilste dommen i ovennævnte sag om kvindemord velkommen.

(9)  Amartya Sen, More Than 100 Million Women Are Missing, The New York Review of Books, Vol. 37, No. 20, (December 20, 1990), fås på: http://www.nybooks.com/articles/3408

(10)  FN's faktablad: »International Women’s Day 2007« findes på http://www.un.org/events/women/iwd/2007/factsfigures.shtml

(11)  Map of the World by Sex ratio at birth (verdenskort med angivelse af fordeling på køn ved fødslen), http://en.worldstat.info/World/List_of_countries_by_Sex_ratio_at_birth

(12)  http://en.worldstat.info/World/List_of_countries_by_Sex_ratio_at_birth

(13)  UNFPA, Report of the International Workshop on Skewed Sex Ratios at Birth: Addressing the Issue and the Way Forward, oktober 2011.

---

| 19.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 181/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 181/29

---

P7_TA(2013)0401

Effekter på EU-strukturfondenes udgifter i medlemsstaterne af de budgetmæssige begrænsninger hos regionale og lokale myndigheder

Europa-Parlamentets beslutning af 8. oktober 2013 om effekter på EU-strukturfondenes udgifter i medlemsstaterne af de budgetmæssige begrænsninger hos regionale og lokale myndigheder (2013/2042(INI))

(2016/C 181/05)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd den 28.—29. juni 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd den 28.—29. juni 2012 (1),

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd den 14.—15. marts 2013 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd den 14.—15. marts 2013 (2),

| — | der henviser til de aktuelle interinstitutionelle forhandlinger om den fremtidige samhørighedspolitik og den flerårige finansielle ramme, |
| --- | --- |

—

der henviser til de aktuelle interinstitutionelle forhandlinger om den fremtidige samhørighedspolitik og den flerårige finansielle ramme,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og ophævelse af forordning (EF) nr. 1260/1999, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og ophævelse af forordning (EF) nr. 1260/1999,

| — | der henviser til sin beslutning af 20. november 2012 med henstillinger til Kommissionen om rapporten fra formændene for Det Europæiske Råd, Europa-Kommissionen, Den Europæiske Centralbank og Eurogruppen »Hen imod en egentlig økonomisk og monetær union« (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. november 2012 med henstillinger til Kommissionen om rapporten fra formændene for Det Europæiske Råd, Europa-Kommissionen, Den Europæiske Centralbank og Eurogruppen »Hen imod en egentlig økonomisk og monetær union« (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. juni 2011 om dagsordenen for byerne i EU og dens fremtid i samhørighedspolitikken (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. juni 2011 om dagsordenen for byerne i EU og dens fremtid i samhørighedspolitikken (4),

| — | der henviser til sin holdning af 12. marts 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles bestemmelser om overvågning og evaluering af udkast til budgetplaner og til sikring af korrektion af uforholdsmæssigt store underskud i medlemsstaterne i euroområdet (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 12. marts 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles bestemmelser om overvågning og evaluering af udkast til budgetplaner og til sikring af korrektion af uforholdsmæssigt store underskud i medlemsstaterne i euroområdet (5),

| — | der henviser til sin holdning af 12. marts 2013 om udkast til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om skærpelse af den økonomiske og budgetmæssige overvågning af medlemsstater, der har eller er truet af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet i euroområdet (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 12. marts 2013 om udkast til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om skærpelse af den økonomiske og budgetmæssige overvågning af medlemsstater, der har eller er truet af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet i euroområdet (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. marts 2009»Samhørighedspolitik: Realøkonomiske investeringer« (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. marts 2009»Samhørighedspolitik: Realøkonomiske investeringer« (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. marts 2013 om Det Europæiske Råds konklusioner af 7.—8. februar 2013 om den flerårige finansielle ramme (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. marts 2013 om Det Europæiske Råds konklusioner af 7.—8. februar 2013 om den flerårige finansielle ramme (8),

| — | der henviser til forslag til Regionsudvalgets udtalelse af 6. marts 2013»Synergier mellem private investeringer og offentlig finansiering på lokalt og regionalt niveau — partnerskaber for økonomisk vækst og velstand«, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Regionsudvalgets udtalelse af 6. marts 2013»Synergier mellem private investeringer og offentlig finansiering på lokalt og regionalt niveau — partnerskaber for økonomisk vækst og velstand«,

| — | der henviser til Regionsudvalgets udtalelse af 1. februar 2013»Større synergi mellem EU's, de nationale og subnationale budgetter«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Regionsudvalgets udtalelse af 1. februar 2013»Større synergi mellem EU's, de nationale og subnationale budgetter«,

| — | der henviser til Regionsudvalgets notat fra 2012 om budgetstramningernes indvirkning på lokale finanser og investeringer, |
| --- | --- |

—

der henviser til Regionsudvalgets notat fra 2012 om budgetstramningernes indvirkning på lokale finanser og investeringer,

| — | der henviser til Den Europæiske Investeringsbanks notat af 14. december 2012 om konsekvenserne af recessionen i 2008-2009 for EU's regionale konvergens (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Investeringsbanks notat af 14. december 2012 om konsekvenserne af recessionen i 2008-2009 for EU's regionale konvergens (9),

| — | der henviser til Kommissionens »Occasional Papers« fra december 2012 »The Quality of Public Expenditures in the EU« (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens »Occasional Papers« fra december 2012 »The Quality of Public Expenditures in the EU« (10),

| — | der henviser IMF’s rapport »World Economic Outlook« fra oktober 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser IMF’s rapport »World Economic Outlook« fra oktober 2012,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget og udtalelser fra Budgetudvalget og Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A7-0269/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget og udtalelser fra Budgetudvalget og Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A7-0269/2013),

| A. | der henviser til, at den verdensomspændende økonomiske og finansielle krise har hæmmet social, økonomisk og territorial samhørighed i EU, hvilket har ført til højere arbejdsløshed, lavere BNP og voksende regionale forskelle samt budgetunderskud på nationalt, regionalt og lokalt plan; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den verdensomspændende økonomiske og finansielle krise har hæmmet social, økonomisk og territorial samhørighed i EU, hvilket har ført til højere arbejdsløshed, lavere BNP og voksende regionale forskelle samt budgetunderskud på nationalt, regionalt og lokalt plan;

| B. | der henviser til, at krisens timing og alvor har varieret meget i EU’s regioner, hvilket har fremhævet allerede eksisterende strukturelle svagheder og medført et alvorligt fald i BNP-væksten, rekordhøje arbejdsløshedsrater, en betydelig forarmelse af de mest sårbare sociale grupper, et forringet erhvervsklima og nedsat forbrugertillid; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at krisens timing og alvor har varieret meget i EU’s regioner, hvilket har fremhævet allerede eksisterende strukturelle svagheder og medført et alvorligt fald i BNP-væksten, rekordhøje arbejdsløshedsrater, en betydelig forarmelse af de mest sårbare sociale grupper, et forringet erhvervsklima og nedsat forbrugertillid;

| C. | der henviser til, at bankerne og finansmarkederne i stigende grad er blevet tilbageholdende med at låne ud, efterhånden som suveræne og subnationale regeringers formodede kreditværdighed er blevet forringet; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at bankerne og finansmarkederne i stigende grad er blevet tilbageholdende med at låne ud, efterhånden som suveræne og subnationale regeringers formodede kreditværdighed er blevet forringet;

| D. | der henviser til, at finanspagten har vist sig at være uegnet til at imødegå krisens udfordringer, og at en vækstpagt, der muliggør betydelige investeringer på EU-plan, forudses som den mest anvendelige løsning, eftersom der i dag er konsensus om, at stram finanspolitik og budgetnedskæringer uden investeringer ikke sætter nyt skub i økonomien og ikke vil skabe gunstige betingelser for jobskabelse og økonomisk vækst; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at finanspagten har vist sig at være uegnet til at imødegå krisens udfordringer, og at en vækstpagt, der muliggør betydelige investeringer på EU-plan, forudses som den mest anvendelige løsning, eftersom der i dag er konsensus om, at stram finanspolitik og budgetnedskæringer uden investeringer ikke sætter nyt skub i økonomien og ikke vil skabe gunstige betingelser for jobskabelse og økonomisk vækst;

| E. | der henviser til, at de europæiske struktur- og investeringsfonde har til formål at fremme den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i hele EU, mindske regionale forskelle, fremme konvergens og stimulere udvikling, beskæftigelse og sociale fremskridt gennem produktive investeringer; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de europæiske struktur- og investeringsfonde har til formål at fremme den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i hele EU, mindske regionale forskelle, fremme konvergens og stimulere udvikling, beskæftigelse og sociale fremskridt gennem produktive investeringer;

| F. | der henviser til, at de europæiske struktur- og investeringsfondes midler ligeledes er udgifter øremærket til at støtte intelligent, inklusiv og bæredygtig vækst og konkurrenceevne og dermed er med til at mindske underskuddet i forhold til BNP; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de europæiske struktur- og investeringsfondes midler ligeledes er udgifter øremærket til at støtte intelligent, inklusiv og bæredygtig vækst og konkurrenceevne og dermed er med til at mindske underskuddet i forhold til BNP;

| G. | der henviser til, at kollapset i de offentlige finanser overalt i EU, som blev udløst af statsgældskrisen, har betydet, at budgetstramningspolitikker er blevet vidt udbredte; der henviser til, at deres indvirkning på lokale finanser har været ødelæggende og har medført, at adskillige budgetposter er blevet nedskåret eller justeret, hvilket har bragt nationale, regionale og lokale myndigheders finansierings-/medfinansieringskapacitet til produktive investeringer i fare; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at kollapset i de offentlige finanser overalt i EU, som blev udløst af statsgældskrisen, har betydet, at budgetstramningspolitikker er blevet vidt udbredte; der henviser til, at deres indvirkning på lokale finanser har været ødelæggende og har medført, at adskillige budgetposter er blevet nedskåret eller justeret, hvilket har bragt nationale, regionale og lokale myndigheders finansierings-/medfinansieringskapacitet til produktive investeringer i fare;

| H. | der henviser til, at kun få stater er blevet ved med at støtte lokale investeringer, mens de øvrige, da de stod over for statsgældskrisen, besluttede at indefryse eller skære ned på den økonomiske støtte til lokale myndigheder til investeringer med en kraftig tendens til at centralisere eller indføre interne stabilitetspagtsregler, som i stor udstrækning har reduceret investeringerne; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at kun få stater er blevet ved med at støtte lokale investeringer, mens de øvrige, da de stod over for statsgældskrisen, besluttede at indefryse eller skære ned på den økonomiske støtte til lokale myndigheder til investeringer med en kraftig tendens til at centralisere eller indføre interne stabilitetspagtsregler, som i stor udstrækning har reduceret investeringerne;

| I. | der henviser til, at de betragtelige budgetnedskæringer, der er foretaget inden for vigtige områder og sektorer, i øjeblikket udgør et af de største problemer for lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at de betragtelige budgetnedskæringer, der er foretaget inden for vigtige områder og sektorer, i øjeblikket udgør et af de største problemer for lokale og regionale myndigheder;

| J. | der henviser til, at subnationale regeringer er centrale aktører i regional udvikling: de tegner sig for 60 % af de offentlige investeringer og 38 % af konsoliderede offentlige udgifter til »økonomiske anliggender«, og dækker dermed de fleste udgifter, der kan påvirke regional udvikling, som f.eks. handels- og beskæftigelsesanliggender, landbrug, transport og F&U; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at subnationale regeringer er centrale aktører i regional udvikling: de tegner sig for 60 % af de offentlige investeringer og 38 % af konsoliderede offentlige udgifter til »økonomiske anliggender«, og dækker dermed de fleste udgifter, der kan påvirke regional udvikling, som f.eks. handels- og beskæftigelsesanliggender, landbrug, transport og F&U;

| K. | der henviser til, at investeringer i EU har fungeret som en justeringsvariabel i to ud af tre lande, hvilket til dels skyldes den indsats, der blev gjort i 2009 for at overvinde kriserne; der henviser til, at de direkte investeringer i 2011 faldt i forhold til 2010 i 17 medlemsstater, hvoraf de i ti faldt med mere end 10 % i 2011 (Østrig, Letland, Den Tjekkiske Republik, Slovakiet, Bulgarien, Grækenland, Portugal, Ungarn og Spanien); der henviser til, at faldet i investeringerne, som begyndte i 2010 (investeringstilskud fra centralregeringerne styrtdykkede med -8,7 %), fortsætter og synes at være på vej ind i en negativ spiral; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at investeringer i EU har fungeret som en justeringsvariabel i to ud af tre lande, hvilket til dels skyldes den indsats, der blev gjort i 2009 for at overvinde kriserne; der henviser til, at de direkte investeringer i 2011 faldt i forhold til 2010 i 17 medlemsstater, hvoraf de i ti faldt med mere end 10 % i 2011 (Østrig, Letland, Den Tjekkiske Republik, Slovakiet, Bulgarien, Grækenland, Portugal, Ungarn og Spanien); der henviser til, at faldet i investeringerne, som begyndte i 2010 (investeringstilskud fra centralregeringerne styrtdykkede med -8,7 %), fortsætter og synes at være på vej ind i en negativ spiral;

| L. | der henviser til, at de lokale myndigheders gæld ligger langt under niveauet for de nationale aktørers gæld; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at de lokale myndigheders gæld ligger langt under niveauet for de nationale aktørers gæld;

| M. | der henviser til, at subnationale myndigheder er pålagt at deltage i konsolideringsbestræbelserne og nedbringe deres underskud og gæld, samtidig med at lånevilkårene er blevet forringet for de økonomisk svagere subnationale regeringer; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at subnationale myndigheder er pålagt at deltage i konsolideringsbestræbelserne og nedbringe deres underskud og gæld, samtidig med at lånevilkårene er blevet forringet for de økonomisk svagere subnationale regeringer;

| N. | der henviser til, at offentlige investeringer er centrale for social inklusion, og investeringsbehovene er betydelige i mange yderst vigtige sektorer i EU's økonomi, såsom arbejdsmarked, infrastruktur, forskning og udvikling samt SMV'er; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at offentlige investeringer er centrale for social inklusion, og investeringsbehovene er betydelige i mange yderst vigtige sektorer i EU's økonomi, såsom arbejdsmarked, infrastruktur, forskning og udvikling samt SMV'er;

| O. | der henviser til, at konvergensen bremsede betydeligt op under recessionen efter en periode med stigende konvergens i EU mellem 2000 og 2007; der henviser til, at de hårdest ramte regioner var dem med uholdbare og spekulative investeringer og dem med stærke eksportrettede produktionssektorer; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at konvergensen bremsede betydeligt op under recessionen efter en periode med stigende konvergens i EU mellem 2000 og 2007; der henviser til, at de hårdest ramte regioner var dem med uholdbare og spekulative investeringer og dem med stærke eksportrettede produktionssektorer;

| P. | der henviser til, at ordningerne til sikring af absorption af EU’s strukturfondsmidler indebærer, at Kommissionen kun kan godtgøre mellemliggende betalinger mod forelæggelse af erklæringer om allerede afholdte udgifter i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at ordningerne til sikring af absorption af EU’s strukturfondsmidler indebærer, at Kommissionen kun kan godtgøre mellemliggende betalinger mod forelæggelse af erklæringer om allerede afholdte udgifter i medlemsstaterne;

| Q. | der henviser til, at national offentlig medfinansiering af strukturfondsmidlerne i EU27 i programmeringsperioden 2007-2013 beløber sig til næsten 132 mia. EUR, og at dette beløb er en absolut nødvendig forudsætning for en forskriftsmæssig absorption af disse strukturfondsmidler samt for kvaliteten af investeringerne, eftersom det øger indflydelsen og ansvaret for så vidt angår anvendelsen af EU-midler; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at national offentlig medfinansiering af strukturfondsmidlerne i EU27 i programmeringsperioden 2007-2013 beløber sig til næsten 132 mia. EUR, og at dette beløb er en absolut nødvendig forudsætning for en forskriftsmæssig absorption af disse strukturfondsmidler samt for kvaliteten af investeringerne, eftersom det øger indflydelsen og ansvaret for så vidt angår anvendelsen af EU-midler;

| R. | der henviser til, at den offentlige medfinansiering af de programmer, der støttes under samhørighedspolitikken, kan blive truet af den manglende fleksibilitet i anvendelsen af stabilitets- og vækstpagten, hvilket begrænser samhørighedspolitikkens bidrag til forbedringen af konkurrenceevnen og overvindelsen af den aktuelle krise; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at den offentlige medfinansiering af de programmer, der støttes under samhørighedspolitikken, kan blive truet af den manglende fleksibilitet i anvendelsen af stabilitets- og vækstpagten, hvilket begrænser samhørighedspolitikkens bidrag til forbedringen af konkurrenceevnen og overvindelsen af den aktuelle krise;

Generelle betragtninger

| 1. | bemærker med alvorlig bekymring det tydelige mønster af stigende regional ulighed i EU i dag, med mange relativt fattige regioner i de nye medlemsstater og Sydeuropa og et flertal af rige regioner i Central- og Nordeuropa — et mønster, der også ses inden for medlemsstaterne og regionerne; fremhæver i denne forbindelse den oplagte betydning af EU's samhørighedspolitik som det vigtigste redskab til investeringer med sigte på konvergens og bæredygtig udvikling i EU; |
| --- | --- |

1.

bemærker med alvorlig bekymring det tydelige mønster af stigende regional ulighed i EU i dag, med mange relativt fattige regioner i de nye medlemsstater og Sydeuropa og et flertal af rige regioner i Central- og Nordeuropa — et mønster, der også ses inden for medlemsstaterne og regionerne; fremhæver i denne forbindelse den oplagte betydning af EU's samhørighedspolitik som det vigtigste redskab til investeringer med sigte på konvergens og bæredygtig udvikling i EU;

| 2. | understreger, at den lokale økonomi er en afgørende faktor for genopretning, og at dette er vigtigt i den nuværende krisesituation; understreger i denne sammenhæng de økonomiske og sociale virkninger af den sociale økonomi med hensyn til at forbedre den sociale samhørighed på lokalt plan; opfordrer medlemsstaterne til at tilvejebringe finansieringsmuligheder for den sociale økonomi gennem strukturfondene for perioden 2014-2020; |
| --- | --- |

2.

understreger, at den lokale økonomi er en afgørende faktor for genopretning, og at dette er vigtigt i den nuværende krisesituation; understreger i denne sammenhæng de økonomiske og sociale virkninger af den sociale økonomi med hensyn til at forbedre den sociale samhørighed på lokalt plan; opfordrer medlemsstaterne til at tilvejebringe finansieringsmuligheder for den sociale økonomi gennem strukturfondene for perioden 2014-2020;

| 3. | gentager samhørighedspolitikkens betydning som Unionens primære investeringsinstrument, der spiller en central rolle i bekæmpelsen af krisen, i at begrænse ulighederne og i at spore EU og dets regioner ind på bæredygtig vækst; understreger den særlige rolle, som Den Europæiske Socialfond (ESF) spiller i støtten til sociale investeringer og gennemførelsen af Europa 2020-strategien, navnlig ved at bidrage til et højt niveau af holdbar beskæftigelse og produktivitet og ved samtidig effektivt at bekæmpe fattigdom og social udstødelse og fremme den sociale samhørighed; understreger derfor vigtigheden af at sikre tilstrækkelige budgetbevillinger til struktur- og investeringsfondene inden for rammerne af FFR-forhandlingerne, og navnlig at bemærke deres væsentlige andel af investeringerne på områder såsom beskæftigelse, innovation, bæredygtig udvikling, lavemissionsøkonomi og støtte til SMV'er; |
| --- | --- |

3.

gentager samhørighedspolitikkens betydning som Unionens primære investeringsinstrument, der spiller en central rolle i bekæmpelsen af krisen, i at begrænse ulighederne og i at spore EU og dets regioner ind på bæredygtig vækst; understreger den særlige rolle, som Den Europæiske Socialfond (ESF) spiller i støtten til sociale investeringer og gennemførelsen af Europa 2020-strategien, navnlig ved at bidrage til et højt niveau af holdbar beskæftigelse og produktivitet og ved samtidig effektivt at bekæmpe fattigdom og social udstødelse og fremme den sociale samhørighed; understreger derfor vigtigheden af at sikre tilstrækkelige budgetbevillinger til struktur- og investeringsfondene inden for rammerne af FFR-forhandlingerne, og navnlig at bemærke deres væsentlige andel af investeringerne på områder såsom beskæftigelse, innovation, bæredygtig udvikling, lavemissionsøkonomi og støtte til SMV'er;

| 4. | peger på, at samhørighedspolitikken har vist sig at være modstandsdygtig over for krisen, har tilpasset sine programmer og finansieringsinstrumenter og dermed tilvejebragt større fleksibilitet og ydet et afgørende bidrag på områder, hvor der er brug for investeringer for at opnå økonomisk modernisering og øget konkurrenceevne og for at begrænse geografiske uligheder; |
| --- | --- |

4.

peger på, at samhørighedspolitikken har vist sig at være modstandsdygtig over for krisen, har tilpasset sine programmer og finansieringsinstrumenter og dermed tilvejebragt større fleksibilitet og ydet et afgørende bidrag på områder, hvor der er brug for investeringer for at opnå økonomisk modernisering og øget konkurrenceevne og for at begrænse geografiske uligheder;

Finansieringskapaciteten i EU's regioner og synergier mellem det regionale og nationale plan og EU-planet

| 5. | fremhæver den rolle, flere subnationale myndigheder spiller med hensyn til at få bragt budgettet i balance igen ved at fastholde niveauet af offentlige investeringer og medfinansiere nye projekter og skabe en løftestangseffekt, navnlig når de private investeringer ligger på et lavt niveau; understreger, at bæredygtige offentlige indkøb og kapaciteten til at finansiere/medfinansiere og påtage sig forpligtelser vedrørende investeringer er altafgørende for at bevare et vækstpotentiale i en tid med økonomisk tilbagegang og svag vækst; |
| --- | --- |

5.

fremhæver den rolle, flere subnationale myndigheder spiller med hensyn til at få bragt budgettet i balance igen ved at fastholde niveauet af offentlige investeringer og medfinansiere nye projekter og skabe en løftestangseffekt, navnlig når de private investeringer ligger på et lavt niveau; understreger, at bæredygtige offentlige indkøb og kapaciteten til at finansiere/medfinansiere og påtage sig forpligtelser vedrørende investeringer er altafgørende for at bevare et vækstpotentiale i en tid med økonomisk tilbagegang og svag vækst;

| 6. | er bekymret over, at de vedvarende budgetstramningsforanstaltninger og den strenge økonomiske styring, der blev gennemført i 2011 og 2012, som indebar øget pres på og nedskæring af de offentlige budgetter, risikerer at mindske omfanget af de lokale politikker, der er rettet mod at opfylde Europa 2020; |
| --- | --- |

6.

er bekymret over, at de vedvarende budgetstramningsforanstaltninger og den strenge økonomiske styring, der blev gennemført i 2011 og 2012, som indebar øget pres på og nedskæring af de offentlige budgetter, risikerer at mindske omfanget af de lokale politikker, der er rettet mod at opfylde Europa 2020;

| 7. | understreger, at det er nødvendigt at genopbygge og øge den finansielle kapacitet på subnationalt plan og yde tilstrækkelig teknisk bistand, især til gennemførelsen af lokalt styrede komplekse fælles projekter for at sikre offentlige investeringer til programmer og projekter, som sigter mod at sætte skub i bæredygtig vækst, bekæmpe social udstødelse og genoprette den sociale struktur, tilvejebringe tilstrækkelige sundhedstjenester og sociale tjenester og skaffe job, navnlig på regionalt og lokalt plan; fastholder, at den specifikke yderligere tildeling til regionerne i den yderste periferi ikke bør gøres til genstand for tematisk koncentration og anvendes til at opveje de ekstraudgifter, der knytter sig til de karakteristika og begrænsninger, som er omhandlet i artikel 349 i TEUF, og som afholdes i regionerne i den yderste periferi; bemærker endvidere, at den specifikke yderligere tildeling også kan anvendes som bidrag til at finansiere driftsstøtte og udgifter til public service-forpligtelser og -kontrakter i regionerne i den yderste periferi. |
| --- | --- |

7.

understreger, at det er nødvendigt at genopbygge og øge den finansielle kapacitet på subnationalt plan og yde tilstrækkelig teknisk bistand, især til gennemførelsen af lokalt styrede komplekse fælles projekter for at sikre offentlige investeringer til programmer og projekter, som sigter mod at sætte skub i bæredygtig vækst, bekæmpe social udstødelse og genoprette den sociale struktur, tilvejebringe tilstrækkelige sundhedstjenester og sociale tjenester og skaffe job, navnlig på regionalt og lokalt plan; fastholder, at den specifikke yderligere tildeling til regionerne i den yderste periferi ikke bør gøres til genstand for tematisk koncentration og anvendes til at opveje de ekstraudgifter, der knytter sig til de karakteristika og begrænsninger, som er omhandlet i artikel 349 i TEUF, og som afholdes i regionerne i den yderste periferi; bemærker endvidere, at den specifikke yderligere tildeling også kan anvendes som bidrag til at finansiere driftsstøtte og udgifter til public service-forpligtelser og -kontrakter i regionerne i den yderste periferi.

| 8. | understreger, at det er nødvendigt at styrke lokale og regionale myndigheders administrative kapacitet yderligere, og at der gøres yderligere bestræbelser på at mindske bureaukratiet, som også indvirker negativt på disse myndigheder i deres egenskab af støttemodtagere og begrænser deres evne til at gennemføre EU-finansierede projekter; |
| --- | --- |

8.

understreger, at det er nødvendigt at styrke lokale og regionale myndigheders administrative kapacitet yderligere, og at der gøres yderligere bestræbelser på at mindske bureaukratiet, som også indvirker negativt på disse myndigheder i deres egenskab af støttemodtagere og begrænser deres evne til at gennemføre EU-finansierede projekter;

| 9. | anmoder institutionerne om at forbedre de gældende bestemmelser, så regionerne i visse medlemsstater, der er særligt hårdt ramt af finanskrisen, yderligere kan forbedre deres evne til at absorbere struktur- og samhørighedsmidler og undgå de forventede enorme frigørelser; |
| --- | --- |

9.

anmoder institutionerne om at forbedre de gældende bestemmelser, så regionerne i visse medlemsstater, der er særligt hårdt ramt af finanskrisen, yderligere kan forbedre deres evne til at absorbere struktur- og samhørighedsmidler og undgå de forventede enorme frigørelser;

| 10. | opfordrer til en yderligere forenkling af reglerne og øget fleksibilitet og gennemsigtighed i strukturfondsprogrammeringen og -forvaltningen, hvilket vil give mulighed for en bedre gennemførelse af projekter og hurtigere og mere fyldestgørende reaktioner på de sociale udfordringer og trusler. |
| --- | --- |

10.

opfordrer til en yderligere forenkling af reglerne og øget fleksibilitet og gennemsigtighed i strukturfondsprogrammeringen og -forvaltningen, hvilket vil give mulighed for en bedre gennemførelse af projekter og hurtigere og mere fyldestgørende reaktioner på de sociale udfordringer og trusler.

| 11. | ser med tilfredshed på Kommissionens rapport fra 2012 om de offentlige finanser i ØMU'en, og navnlig kapitlet om skattemæssig decentralisering i EU, der fremhæver fornuften i en model med skattemæssig føderalisme, hvor skatteopkrævningen og udgiftsansvaret er uddelegeret til subnationale myndigheder; anmoder Kommissionen om at medtage et sådant kapitel om situationen med hensyn til de offentlige finanser og reformer på subnationalt niveau i næste års rapport om de offentlige finanser i ØMU'en; |
| --- | --- |

11.

ser med tilfredshed på Kommissionens rapport fra 2012 om de offentlige finanser i ØMU'en, og navnlig kapitlet om skattemæssig decentralisering i EU, der fremhæver fornuften i en model med skattemæssig føderalisme, hvor skatteopkrævningen og udgiftsansvaret er uddelegeret til subnationale myndigheder; anmoder Kommissionen om at medtage et sådant kapitel om situationen med hensyn til de offentlige finanser og reformer på subnationalt niveau i næste års rapport om de offentlige finanser i ØMU'en;

| 12. | fremhæver, at der er behov for større synergier mellem de nationale, subnationale og EU's budgetter for offentlige udgifter gennem en klar rolle- og ansvarsfordeling mellem de forskellige budgetmyndigheder på EU-plan, medlemsstatsplan og subnationalt plan, hvilket også indebærer klarhed over, hvilken rolle EU's politik og finansieringsindgreb spiller og rationalet herfor, overholdelse af de betalingsfrister, der er fastsat i direktivet om forsinket betaling 2011/7/EU, respekt for nærhedsprincippet og lokale og regionale myndigheders budgetmæssige rettigheder (deres rolle i beslutningstagning og kontrol), dvs. deres demokratiske ansvarlighed over for de lokalsamfund, der vælger dem, samt sikring af hvert forvaltningsniveaus autonomi til at fastlægge prioriteter og udgifter; anmoder Kommissionen om at fremlægge klare faktuelle oplysninger om, hvorledes EU-budgettets rolle i forhold til at fremme investeringer på forskellige niveauer kan styrkes; |
| --- | --- |

12.

fremhæver, at der er behov for større synergier mellem de nationale, subnationale og EU's budgetter for offentlige udgifter gennem en klar rolle- og ansvarsfordeling mellem de forskellige budgetmyndigheder på EU-plan, medlemsstatsplan og subnationalt plan, hvilket også indebærer klarhed over, hvilken rolle EU's politik og finansieringsindgreb spiller og rationalet herfor, overholdelse af de betalingsfrister, der er fastsat i direktivet om forsinket betaling 2011/7/EU, respekt for nærhedsprincippet og lokale og regionale myndigheders budgetmæssige rettigheder (deres rolle i beslutningstagning og kontrol), dvs. deres demokratiske ansvarlighed over for de lokalsamfund, der vælger dem, samt sikring af hvert forvaltningsniveaus autonomi til at fastlægge prioriteter og udgifter; anmoder Kommissionen om at fremlægge klare faktuelle oplysninger om, hvorledes EU-budgettets rolle i forhold til at fremme investeringer på forskellige niveauer kan styrkes;

| 13. | støtter kraftigt øget gennemsigtighed i og øget forenkling af budgetprocesserne på alle forvaltningsniveauer (herunder udtrykkelig identifikation af kilderne til EU-finansiering i nationale og subnationale budgetter) og sikring af, at der er adgang til oplysninger på EU-plan om udgiftsprofilerne for EU-støtteprogrammer på regionalt plan (hvor dette er muligt), men også præcisering af, hvordan prioriteringer og finansiering tilpasses hinanden på EU-plan, medlemsstatsplan og subnationalt plan med sigte på vedtagne prioriteringer på EU-plan; |
| --- | --- |

13.

støtter kraftigt øget gennemsigtighed i og øget forenkling af budgetprocesserne på alle forvaltningsniveauer (herunder udtrykkelig identifikation af kilderne til EU-finansiering i nationale og subnationale budgetter) og sikring af, at der er adgang til oplysninger på EU-plan om udgiftsprofilerne for EU-støtteprogrammer på regionalt plan (hvor dette er muligt), men også præcisering af, hvordan prioriteringer og finansiering tilpasses hinanden på EU-plan, medlemsstatsplan og subnationalt plan med sigte på vedtagne prioriteringer på EU-plan;

| 14. | understreger vigtigheden af at tilpasse sig løbende budgetmæssige begrænsninger i hele Europa, samtidig med at der investeres i fremtiden; minder medlemsstaterne om, at udfordringen ikke er at bruge mere, men at bruge mere effektivt; |
| --- | --- |

14.

understreger vigtigheden af at tilpasse sig løbende budgetmæssige begrænsninger i hele Europa, samtidig med at der investeres i fremtiden; minder medlemsstaterne om, at udfordringen ikke er at bruge mere, men at bruge mere effektivt;

| 15. | glæder sig over, at anvendelsen af finansieringsinstrumenter er ved at blive udvidet under samhørighedspolitikken til at omfatte alle tematiske målsætninger og alle struktur- og investeringsfondene; anmoder Kommissionen om at fremlægge en grundig analyse og vurdering af potentialet i de nye finansieringsmidler og –kilder til at støtte investeringer i vækst, som f.eks. obligationsmarkedet, risikodelingsinstrumentet og brugen af innovative finansielle instrumenter; opfordrer Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank (EIB) til at finde frem til nye innovative måder at finansiere lokale og regionale myndigheders langsigtede investeringer på, blandt andet ved at tiltrække privat kapital; fremhæver, at EIB's låneordninger spiller en central rolle for finansieringen af projekter af europæisk interesse, og efterlyser større samordning og synergi mellem disse ordninger og strukturfondene; |
| --- | --- |

15.

glæder sig over, at anvendelsen af finansieringsinstrumenter er ved at blive udvidet under samhørighedspolitikken til at omfatte alle tematiske målsætninger og alle struktur- og investeringsfondene; anmoder Kommissionen om at fremlægge en grundig analyse og vurdering af potentialet i de nye finansieringsmidler og –kilder til at støtte investeringer i vækst, som f.eks. obligationsmarkedet, risikodelingsinstrumentet og brugen af innovative finansielle instrumenter; opfordrer Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank (EIB) til at finde frem til nye innovative måder at finansiere lokale og regionale myndigheders langsigtede investeringer på, blandt andet ved at tiltrække privat kapital; fremhæver, at EIB's låneordninger spiller en central rolle for finansieringen af projekter af europæisk interesse, og efterlyser større samordning og synergi mellem disse ordninger og strukturfondene;

| 16. | fremhæver den betydning, som støtteinstrumentet Jessica har for støtte til bæredygtig byudvikling og byfornyelse via finanstekniske mekanismer, og opfordrer til øget anvendelse af dette instrument i den kommende programmeringsperiode; |
| --- | --- |

16.

fremhæver den betydning, som støtteinstrumentet Jessica har for støtte til bæredygtig byudvikling og byfornyelse via finanstekniske mekanismer, og opfordrer til øget anvendelse af dette instrument i den kommende programmeringsperiode;

Økonomisk styring af EU og investeringer i vækst og job

| 17. | fremhæver den rolle, som lokale og regionale myndigheder kan spille for opfyldelsen af Europa 2020-målene om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst; gentager, at partnerskabet mellem de centrale myndigheder og de regionale og lokale myndigheder er vigtigt for fastlæggelsen af prioriteringer og tilvejebringelsen af den fornødne medfinansiering til gennemførelsen af programmer som en forudsætning for, at der kan opnås den størst mulige virkning med begrænsede ressourcer i bestræbelserne på at nå disse mål; fremhæver i denne forbindelse betydningen af det nye instrument for lokal udvikling, som styres af lokalsamfundet, der vil give aktionsgrupper på lokalt plan mulighed for at udvikle og gennemføre lokale strategier med sigte på intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst; opfordrer medlemsstaterne til at tilvejebringe sådanne muligheder som en del af den igangværende programmeringsproces, således at der gøres brug af de lokale aktionsgruppers store innovationspotentiale; understreger vigtigheden af at øge deltagelsen af lokale og regionale myndigheder, og hvor det er muligt arbejdsmarkedets parter og andre relevante aktører, i programmeringen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen af strukturfondene og udarbejdelsen af partnerskabsaftalerne, hvilket kan sikre en bedre sammenhæng mellem Unionens, de nationale, de regionale og de lokale strategier; |
| --- | --- |

17.

fremhæver den rolle, som lokale og regionale myndigheder kan spille for opfyldelsen af Europa 2020-målene om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst; gentager, at partnerskabet mellem de centrale myndigheder og de regionale og lokale myndigheder er vigtigt for fastlæggelsen af prioriteringer og tilvejebringelsen af den fornødne medfinansiering til gennemførelsen af programmer som en forudsætning for, at der kan opnås den størst mulige virkning med begrænsede ressourcer i bestræbelserne på at nå disse mål; fremhæver i denne forbindelse betydningen af det nye instrument for lokal udvikling, som styres af lokalsamfundet, der vil give aktionsgrupper på lokalt plan mulighed for at udvikle og gennemføre lokale strategier med sigte på intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst; opfordrer medlemsstaterne til at tilvejebringe sådanne muligheder som en del af den igangværende programmeringsproces, således at der gøres brug af de lokale aktionsgruppers store innovationspotentiale; understreger vigtigheden af at øge deltagelsen af lokale og regionale myndigheder, og hvor det er muligt arbejdsmarkedets parter og andre relevante aktører, i programmeringen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen af strukturfondene og udarbejdelsen af partnerskabsaftalerne, hvilket kan sikre en bedre sammenhæng mellem Unionens, de nationale, de regionale og de lokale strategier;

| 18. | giver udtryk for den opfattelse, at det er nødvendigt med en tematisk koncentration på et begrænset antal prioriteringer; understreger dog, at der er behov for fleksibilitet, for at medlemsstater og regioner kan reagere så effektivt som muligt på fælles mål, samtidig med at territoriale, økonomiske og sociale særegenheder respekteres; |
| --- | --- |

18.

giver udtryk for den opfattelse, at det er nødvendigt med en tematisk koncentration på et begrænset antal prioriteringer; understreger dog, at der er behov for fleksibilitet, for at medlemsstater og regioner kan reagere så effektivt som muligt på fælles mål, samtidig med at territoriale, økonomiske og sociale særegenheder respekteres;

| 19. | fastholder på det kraftigste sin modstand mod indførelsen af makroøkonomisk konditionalitet i samhørighedspolitikken for 2014-2020, hvilket ville straffe regioner og samfundsgrupper, der allerede er svækket af krisen, gennem en suspension af betalingerne, som muligvis ville få uforholdsmæssigt store konsekvenser i en række medlemsstater og især i regionerne, til trods for at de deltager fuldt ud i bestræbelserne på at bringe de offentlige budgetter i balance, og som udelukkende ville svække stater, der er i økonomiske vanskeligheder, og undergrave de solidaritetsbestræbelser, der er absolut nødvendige for at fastholde en makroøkonomisk balance i Unionen; er desuden af den opfattelse, at en sådan sanktionstilgang formentlig ikke ville vinde forståelse i den europæiske offentlighed og kunne øge dennes mistillid på et tidspunkt, hvor befolkningen allerede er alvorligt ramt af krisen og af sparepolitikkernes virkninger; |
| --- | --- |

19.

fastholder på det kraftigste sin modstand mod indførelsen af makroøkonomisk konditionalitet i samhørighedspolitikken for 2014-2020, hvilket ville straffe regioner og samfundsgrupper, der allerede er svækket af krisen, gennem en suspension af betalingerne, som muligvis ville få uforholdsmæssigt store konsekvenser i en række medlemsstater og især i regionerne, til trods for at de deltager fuldt ud i bestræbelserne på at bringe de offentlige budgetter i balance, og som udelukkende ville svække stater, der er i økonomiske vanskeligheder, og undergrave de solidaritetsbestræbelser, der er absolut nødvendige for at fastholde en makroøkonomisk balance i Unionen; er desuden af den opfattelse, at en sådan sanktionstilgang formentlig ikke ville vinde forståelse i den europæiske offentlighed og kunne øge dennes mistillid på et tidspunkt, hvor befolkningen allerede er alvorligt ramt af krisen og af sparepolitikkernes virkninger;

| 20. | mener, at det er nødvendigt at omtænke additionalitetsprincippet i en tid med stramninger i de offentlige finanser, da det bør gennemføres i overensstemmelse med rammen for europæisk økonomisk styring, og efterlyser en debat om dette spørgsmål inden for rammerne af forhandlingerne om samhørighedspolitikken efter 2013; |
| --- | --- |

20.

mener, at det er nødvendigt at omtænke additionalitetsprincippet i en tid med stramninger i de offentlige finanser, da det bør gennemføres i overensstemmelse med rammen for europæisk økonomisk styring, og efterlyser en debat om dette spørgsmål inden for rammerne af forhandlingerne om samhørighedspolitikken efter 2013;

| 21. | noterer sig IMF's nylige bemærkninger om, at budgetstramninger svækker lande, hvor de indføres uden omtanke, eftersom en overilet nedbringelse af det offentlige underskud, når udsigterne for verdensøkonomien er dårlige, hindrer en kortsigtet genopretning ved at reducere skatteindtægterne og derved yderligere forværre underskuddet; er enigt med IMF i, at det er nødvendigt at lægge vægt på balancen mellem sanering og vækst og ikke blot på saneringen af de offentlige finanser; |
| --- | --- |

21.

noterer sig IMF's nylige bemærkninger om, at budgetstramninger svækker lande, hvor de indføres uden omtanke, eftersom en overilet nedbringelse af det offentlige underskud, når udsigterne for verdensøkonomien er dårlige, hindrer en kortsigtet genopretning ved at reducere skatteindtægterne og derved yderligere forværre underskuddet; er enigt med IMF i, at det er nødvendigt at lægge vægt på balancen mellem sanering og vækst og ikke blot på saneringen af de offentlige finanser;

| 22. | glæder sig over det forslag, som en række medlemsstater har fremsat om i forbindelse med forhandlingerne om FFR at medtage en klausul om revision af regnskaberne mellem 2015 og 2016, som vil gøre det muligt at forhøje budgettet under dets gennemførelse til fordel for centrale områder som f.eks. ungdomsbeskæftigelse og SMV’er; |
| --- | --- |

22.

glæder sig over det forslag, som en række medlemsstater har fremsat om i forbindelse med forhandlingerne om FFR at medtage en klausul om revision af regnskaberne mellem 2015 og 2016, som vil gøre det muligt at forhøje budgettet under dets gennemførelse til fordel for centrale områder som f.eks. ungdomsbeskæftigelse og SMV’er;

| 23. | anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at gøre brug af alle de fleksibilitetsmargener, der findes i det forebyggende element af stabilitets- og vækstpagten, til at afbalancere behovet for produktive og bæredygtige offentlige investeringer med målsætningerne om finanspolitisk disciplin; mener, at dette for eksempel kunne gøres ved at undtage de aggregerede mængder af national medfinansiering under EU's struktur- og investeringsfonde fra de begrænsninger, som stabilitets- og vækstpagten pålægger, ved at basere beregningerne i forbindelse med pagten på den pågældende stats netto- og ikke bruttobehov for selvfinansiering, dvs. nettobehovet for selvfinansiering af afgifterne på de faktiske udgifter (først og fremmest moms), eller også ved at opdele de to kilder til finansiering af disse programmer (EU-midler og nationale midler) i forskellige tidsfaser, således at finansieringen kommer udelukkende fra EU-midlerne i de første år af et program og udelukkende fra nationale kilder i de sidste år, idet man må gå ud fra, at den berørte medlemsstat på dette tidspunkt vil have opnået konkrete resultater takket være sin politik til begrænsning af gælden i forhold til BNP; |
| --- | --- |

23.

anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at gøre brug af alle de fleksibilitetsmargener, der findes i det forebyggende element af stabilitets- og vækstpagten, til at afbalancere behovet for produktive og bæredygtige offentlige investeringer med målsætningerne om finanspolitisk disciplin; mener, at dette for eksempel kunne gøres ved at undtage de aggregerede mængder af national medfinansiering under EU's struktur- og investeringsfonde fra de begrænsninger, som stabilitets- og vækstpagten pålægger, ved at basere beregningerne i forbindelse med pagten på den pågældende stats netto- og ikke bruttobehov for selvfinansiering, dvs. nettobehovet for selvfinansiering af afgifterne på de faktiske udgifter (først og fremmest moms), eller også ved at opdele de to kilder til finansiering af disse programmer (EU-midler og nationale midler) i forskellige tidsfaser, således at finansieringen kommer udelukkende fra EU-midlerne i de første år af et program og udelukkende fra nationale kilder i de sidste år, idet man må gå ud fra, at den berørte medlemsstat på dette tidspunkt vil have opnået konkrete resultater takket være sin politik til begrænsning af gælden i forhold til BNP;

| 24. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at offentlige udgifter, som afholdes af medlemsstaterne til medfinansiering af programmer, der støttes af strukturfondene, ikke medregnes i de offentlige eller assimilerede strukturelle udgifter, der tages i betragtning i partnerskabsaftalen i forbindelse med kontrol med overholdelsen af stabilitets- og vækstpagten, eftersom de udgør en forpligtelse, der er en direkte følge af overholdelsen af additionalitetsprincippet; opfordrer derfor til, at offentlige udgifter i forbindelse med gennemførelsen af programmer, der medfinansieres af struktur- og investeringsfondene, bør være helt undtaget fra stabilitets- og vækstpagtens definition af strukturelle underskud, eftersom dette er udgifter, der er helliget opfyldelsen af Europa 2020-målene, og som støtter konkurrenceevne, vækst og jobskabelse, navnlig hvad angår job til unge; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at offentlige udgifter, som afholdes af medlemsstaterne til medfinansiering af programmer, der støttes af strukturfondene, ikke medregnes i de offentlige eller assimilerede strukturelle udgifter, der tages i betragtning i partnerskabsaftalen i forbindelse med kontrol med overholdelsen af stabilitets- og vækstpagten, eftersom de udgør en forpligtelse, der er en direkte følge af overholdelsen af additionalitetsprincippet; opfordrer derfor til, at offentlige udgifter i forbindelse med gennemførelsen af programmer, der medfinansieres af struktur- og investeringsfondene, bør være helt undtaget fra stabilitets- og vækstpagtens definition af strukturelle underskud, eftersom dette er udgifter, der er helliget opfyldelsen af Europa 2020-målene, og som støtter konkurrenceevne, vækst og jobskabelse, navnlig hvad angår job til unge;

| 25. | anmoder Kommissionen om at aflægge beretning om muligheden for eventuelle foranstaltninger inden for rammerne af EU's eksisterende finanspolitiske ramme med henblik på i højere grad at se på spørgsmålet om at adskille løbende udgifter og investeringer i beregningerne af budgetunderskud for at undgå, at offentlige investeringer med nettofordele på lang sigt regnes for at være negative; |
| --- | --- |

25.

anmoder Kommissionen om at aflægge beretning om muligheden for eventuelle foranstaltninger inden for rammerne af EU's eksisterende finanspolitiske ramme med henblik på i højere grad at se på spørgsmålet om at adskille løbende udgifter og investeringer i beregningerne af budgetunderskud for at undgå, at offentlige investeringer med nettofordele på lang sigt regnes for at være negative;

| 26. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til i forbindelse med de aktuelle forhandlinger om Den Økonomiske og Monetære Unions fremtid at tage højde for alle fleksibilitetsmargener i rammen for makroøkonomisk styring, således at der bliver mulighed for produktive investeringer, navnlig ved at genoverveje forholdet mellem stabilitets- og vækstpagten og produktive offentlige investeringer og fritage offentlige udgifter i forbindelse med gennemførelsen af programmer, der medfinansieres af struktur- og investeringsfondene inden for rammerne af vækstfremmende politikker, fra budgetovervågningsbestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten; |
| --- | --- |

26.

opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til i forbindelse med de aktuelle forhandlinger om Den Økonomiske og Monetære Unions fremtid at tage højde for alle fleksibilitetsmargener i rammen for makroøkonomisk styring, således at der bliver mulighed for produktive investeringer, navnlig ved at genoverveje forholdet mellem stabilitets- og vækstpagten og produktive offentlige investeringer og fritage offentlige udgifter i forbindelse med gennemførelsen af programmer, der medfinansieres af struktur- og investeringsfondene inden for rammerne af vækstfremmende politikker, fra budgetovervågningsbestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten;

o

o o

| 27. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

27.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/da/ec/131388.pdf.

(2)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/da/ec/136151.pdf.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0430.

(4)  EUT C 390 E af 18.12.2012, s. 10.

(5)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0070.

(6)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0069.

(7)  EUT C 87 E af 1.4.2010, s. 113.

(8)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0078.

(9)  http://www.eib.org/infocentre/publications/all/econ-note-2012-regional-convergence.htm.

(10)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp125_en.pdf.

---

| 19.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 181/35 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 181/35

---

P7_TA(2013)0402

En omfattende EU-fiskeristrategi for Stillehavsområdet

Europa-Parlamentets beslutning af 8. oktober 2013 om en samlet EU-fiskeristrategi for Stillehavsområdet (2012/2235(INI))

(2016/C 181/06)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til De Forenede Nationers havretskonvention af 10. december 1982, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers havretskonvention af 10. december 1982,

| — | der henviser til De Forenede Nationers generalforsamlings resolutioner om fiskeri, især punkt 157 i resolution 66/68 om udviklede landes forpligtelser over for de mindst udviklede lande og de små østater, der er udviklingslande, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers generalforsamlings resolutioner om fiskeri, især punkt 157 i resolution 66/68 om udviklede landes forpligtelser over for de mindst udviklede lande og de små østater, der er udviklingslande,

| — | der henviser til aftalen fra 1995 om gennemførelsen af bestemmelserne i De Forenede Nationers havretskonvention af 10. december 1982 vedrørende bevarelse og forvaltning af fælles fiskebestande og stærkt vandrende fiskebestande, |
| --- | --- |

—

der henviser til aftalen fra 1995 om gennemførelsen af bestemmelserne i De Forenede Nationers havretskonvention af 10. december 1982 vedrørende bevarelse og forvaltning af fælles fiskebestande og stærkt vandrende fiskebestande,

| — | der henviser til FAO's internationale handlingsplan for forvaltning af fiskerikapaciteten, som blev godkendt af FAO's Råd i november 2000 (IPOA-kapacitet), |
| --- | --- |

—

der henviser til FAO's internationale handlingsplan for forvaltning af fiskerikapaciteten, som blev godkendt af FAO's Råd i november 2000 (IPOA-kapacitet),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 af 29. september 2008 om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (1), i det følgende benævnt IUU-fiskeri, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 af 29. september 2008 om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (1), i det følgende benævnt IUU-fiskeri,

| — | der henviser til aftalen om havnestatsforanstaltninger, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri, vedtaget på FAO-konferencens 36. samling den 22. november 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til aftalen om havnestatsforanstaltninger, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri, vedtaget på FAO-konferencens 36. samling den 22. november 2009,

| — | der henviser til sin beslutning af 22. november 2012 om den fælles fiskeripolitiks eksterne dimension (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. november 2012 om den fælles fiskeripolitiks eksterne dimension (2),

| — | der henviser til den fælles meddelelse af 21. marts 2012 fra Kommissionen og den højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Social Udvalg og Regionsudvalget: Mod et nyt udviklingspartnerskab mellem EU og Stillehavsområdet (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse af 21. marts 2012 fra Kommissionen og den højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Social Udvalg og Regionsudvalget: Mod et nyt udviklingspartnerskab mellem EU og Stillehavsområdet (3),

| — | der henviser til konventionen om bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav, som EU i medfør af Rådets afgørelse 2005/75/EF er kontraherende part i med virkning fra den 25. januar 2005 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav, som EU i medfør af Rådets afgørelse 2005/75/EF er kontraherende part i med virkning fra den 25. januar 2005 (4),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2006/539/EF af 22. maj 2006 om indgåelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af konventionen om styrkelse af Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk, der blev oprettet ved konventionen af 1949 mellem Amerikas Forenede Stater og Republikken Costa Rica (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2006/539/EF af 22. maj 2006 om indgåelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af konventionen om styrkelse af Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk, der blev oprettet ved konventionen af 1949 mellem Amerikas Forenede Stater og Republikken Costa Rica (5),

| — | der henviser til konventionen om bevarelse og forvaltning af højsøfiskeressourcerne i det sydlige Stillehav (6), der blev godkendt på Den Europæiske Unions vegne i medfør af Rådets afgørelse 2012/130/EU (7), og hvorved Den Regionale Fiskeriforvaltningsorganisation for det sydlige Stillehav (SPRFMO) blev oprettet, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om bevarelse og forvaltning af højsøfiskeressourcerne i det sydlige Stillehav (6), der blev godkendt på Den Europæiske Unions vegne i medfør af Rådets afgørelse 2012/130/EU (7), og hvorved Den Regionale Fiskeriforvaltningsorganisation for det sydlige Stillehav (SPRFMO) blev oprettet,

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2011/144/EU af 15. februar 2011 om indgåelse af den foreløbige partnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Stillehavslandene på den anden side (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2011/144/EU af 15. februar 2011 om indgåelse af den foreløbige partnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Stillehavslandene på den anden side (8),

| — | der henviser til partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (9), i det følgende benævnt Cotonouaftalen, |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (9), i det følgende benævnt Cotonouaftalen,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 215/2008 af 18. februar 2008 om finansforordningen for den 10. Europæiske Udviklingsfond (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 215/2008 af 18. februar 2008 om finansforordningen for den 10. Europæiske Udviklingsfond (10),

| — | der henviser til partnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Mikronesiens Forenede Stater om fiskeri i Mikronesiens Forenede Stater (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Mikronesiens Forenede Stater om fiskeri i Mikronesiens Forenede Stater (11),

| — | der henviser til fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Republikken Kiribati på den anden side (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Republikken Kiribati på den anden side (12),

| — | der henviser til fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Europæiske Union og Salomonøerne (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Europæiske Union og Salomonøerne (13),

| — | der henviser til Kommissionens afgørelse af 15. november 2012 om underretning af de tredjelande, som efter Kommissionens opfattelse muligvis kan identificeres som ikke-samarbejdende tredjelande i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens afgørelse af 15. november 2012 om underretning af de tredjelande, som efter Kommissionens opfattelse muligvis kan identificeres som ikke-samarbejdende tredjelande i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (14),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelse fra Udviklingsudvalget (A7-0297/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelse fra Udviklingsudvalget (A7-0297/2013),

| A. | der henviser til, at for at sikre sammenhæng i udviklingspolitikken bør de EU-politikker, som har indvirkning på fiskeriet i AVS-landene i Stillehavet — dvs. fiskeri-, handels- og udviklingspolitikkerne — gennemføres på en måde, som sikrer, at de bidrager til opnåelsen af de bæredygtige udviklingsmål for fiskeriet, som er fastsat af AVS-landene i Stillehavet; der henviser til, at en sådan tilgang bør integreres i den kommende fornyelse af Cotonouaftalen eller i de instrumenter, der vil være efterfølgere til aftalen; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at for at sikre sammenhæng i udviklingspolitikken bør de EU-politikker, som har indvirkning på fiskeriet i AVS-landene i Stillehavet — dvs. fiskeri-, handels- og udviklingspolitikkerne — gennemføres på en måde, som sikrer, at de bidrager til opnåelsen af de bæredygtige udviklingsmål for fiskeriet, som er fastsat af AVS-landene i Stillehavet; der henviser til, at en sådan tilgang bør integreres i den kommende fornyelse af Cotonouaftalen eller i de instrumenter, der vil være efterfølgere til aftalen;

| B. | der henviser til, at EU skal bestræbe sig på at opnå sammenhæng i udviklingspolitikken i henhold til artikel 208, stk. 1, i TEUF, hvori det hedder, at »Unionen tager hensyn til målene for udviklingssamarbejdet i forbindelse med iværksættelse af politikker, der kan påvirke udviklingslandene«; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU skal bestræbe sig på at opnå sammenhæng i udviklingspolitikken i henhold til artikel 208, stk. 1, i TEUF, hvori det hedder, at »Unionen tager hensyn til målene for udviklingssamarbejdet i forbindelse med iværksættelse af politikker, der kan påvirke udviklingslandene«;

| C. | der henviser til, at EU efter Australien er den næststørste donor i denne region, idet støtten gives gennem Den Europæiske Udviklingsfond (EUF), og at kun 2,3 % af bistandsmidlerne fra den tiende EUF er målrettet forskellige fiskerirelaterede aktiviteter — på trods af at fiskeressourcerne er den vigtigste kilde til velstand for AVS-staterne i Stillehavet og er den eneste sådanne kilde, alle disse stater har tilfælles, og selv om landene i det vestlige og Centrale Stillehav gentagne gange har udtrykt deres vilje til at gøre tunfiskeri til drivkraften bag områdets sociale og økonomiske udvikling; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU efter Australien er den næststørste donor i denne region, idet støtten gives gennem Den Europæiske Udviklingsfond (EUF), og at kun 2,3 % af bistandsmidlerne fra den tiende EUF er målrettet forskellige fiskerirelaterede aktiviteter — på trods af at fiskeressourcerne er den vigtigste kilde til velstand for AVS-staterne i Stillehavet og er den eneste sådanne kilde, alle disse stater har tilfælles, og selv om landene i det vestlige og Centrale Stillehav gentagne gange har udtrykt deres vilje til at gøre tunfiskeri til drivkraften bag områdets sociale og økonomiske udvikling;

| D. | der henviser til, at der forud for de bilaterale og multilaterale handelsaftaler, som EU forhandler om, bør foretages konsekvensanalyser, navnlig med hensyn til bevarelsen af marine levende ressourcer og konsekvenserne af disse aftaler for lokalbefolkningerne; der henviser til, at sådanne bilaterale og multilaterale aftaler bør være styret af konklusionerne af disse konsekvensanalyser; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der forud for de bilaterale og multilaterale handelsaftaler, som EU forhandler om, bør foretages konsekvensanalyser, navnlig med hensyn til bevarelsen af marine levende ressourcer og konsekvenserne af disse aftaler for lokalbefolkningerne; der henviser til, at sådanne bilaterale og multilaterale aftaler bør være styret af konklusionerne af disse konsekvensanalyser;

| E. | der henviser til, at fiskevarer i de igangværende forhandlinger om en økonomisk partnerskabsaftale (ØPA) mellem EU og AVS-landene med det formål at tilpasse Cotonouaftalens generelle præferenceordning til Verdenshandelsorganisations regler spiller en afgørende rolle for adgangen både til de europæiske markeder og til ressourcerne og en god fiskeriforvaltning med henblik på at opnå en bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at fiskevarer i de igangværende forhandlinger om en økonomisk partnerskabsaftale (ØPA) mellem EU og AVS-landene med det formål at tilpasse Cotonouaftalens generelle præferenceordning til Verdenshandelsorganisations regler spiller en afgørende rolle for adgangen både til de europæiske markeder og til ressourcerne og en god fiskeriforvaltning med henblik på at opnå en bæredygtig udvikling;

| F. | der henviser til faren ved dispensationer fra oprindelsesreglerne som omhandlet i artikel 6, stk. 6, i protokol II om oprindelsesregler, der er knyttet som bilag til den foreløbige partnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Stillehavslandene, og de deraf følgende risici for en uretfærdig konkurrence på det europæiske marked for fiskeriprodukter; |
| --- | --- |

F.

der henviser til faren ved dispensationer fra oprindelsesreglerne som omhandlet i artikel 6, stk. 6, i protokol II om oprindelsesregler, der er knyttet som bilag til den foreløbige partnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Stillehavslandene, og de deraf følgende risici for en uretfærdig konkurrence på det europæiske marked for fiskeriprodukter;

| G. | der henviser til EU's interesse i at styrke forholdet til Stillehavsregionen og i at samarbejde for at nå målet om udvikling, hvor der tages udgangspunkt i bevarelse af fiskeressourcerne, fremme af en bæredygtig udvikling for fiskeriet og tilskyndelse til gennemsigtighed i fiskeriforvaltningen; |
| --- | --- |

G.

der henviser til EU's interesse i at styrke forholdet til Stillehavsregionen og i at samarbejde for at nå målet om udvikling, hvor der tages udgangspunkt i bevarelse af fiskeressourcerne, fremme af en bæredygtig udvikling for fiskeriet og tilskyndelse til gennemsigtighed i fiskeriforvaltningen;

| H. | der henviser til, at næsten halvdelen af verdens tunfangster sker i de vestlige og centrale Stillehavsfarvande, og at 80 % heraf fanges i østaters eksklusive økonomiske zoner (EØZ'er) og kun 20 % i internationalt farvand; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at næsten halvdelen af verdens tunfangster sker i de vestlige og centrale Stillehavsfarvande, og at 80 % heraf fanges i østaters eksklusive økonomiske zoner (EØZ'er) og kun 20 % i internationalt farvand;

| I. | der henviser til, at Fiskerikommissionen for det vestlige og centrale Stillehavs (WCPFC's) videnskabelige komités seneste bestandvurderinger fra 2012 viser, at der ikke sker overfiskeri af hverken bugstribet bonit (Katsuwonus pelamis) eller gulfinnet tun (Thunnus albacares) i dens regulerede område, men at der sker overfiskeri af storøjet tun (Thunnus obesus); der henviser til, at dødeligheden blandt ungfisk af arten storøjet tun inden for fiskeri med notfartøjer, navnlig i forbindelse med brug af anordninger til fiskekoncentration, er dybt bekymrende; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Fiskerikommissionen for det vestlige og centrale Stillehavs (WCPFC's) videnskabelige komités seneste bestandvurderinger fra 2012 viser, at der ikke sker overfiskeri af hverken bugstribet bonit (Katsuwonus pelamis) eller gulfinnet tun (Thunnus albacares) i dens regulerede område, men at der sker overfiskeri af storøjet tun (Thunnus obesus); der henviser til, at dødeligheden blandt ungfisk af arten storøjet tun inden for fiskeri med notfartøjer, navnlig i forbindelse med brug af anordninger til fiskekoncentration, er dybt bekymrende;

| J. | der henviser til, at selv om der er sket små forbedringer inden for overvågning, kontrol og opsyn i Stillehavet, udgør både den store stigning i antallet af fiskerfartøjer, hovedsageligt fra Asien og østaterne, de øgede fiskeriaktiviteter og det ulovlige fiskeri en trussel mod ressourcernes bæredygtighed i området; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at selv om der er sket små forbedringer inden for overvågning, kontrol og opsyn i Stillehavet, udgør både den store stigning i antallet af fiskerfartøjer, hovedsageligt fra Asien og østaterne, de øgede fiskeriaktiviteter og det ulovlige fiskeri en trussel mod ressourcernes bæredygtighed i området;

| K. | der henviser til, at EU's tilgang til fiskeri i Stillehavet bør bestå i aktivt at støtte de aktuelle regionale bestræbelser på at gribe ind over for overkapacitet og forbedre fiskeriforvaltningen; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at EU's tilgang til fiskeri i Stillehavet bør bestå i aktivt at støtte de aktuelle regionale bestræbelser på at gribe ind over for overkapacitet og forbedre fiskeriforvaltningen;

| L. | der henviser til, at der i Stillehavsområdet er en tradition med regionale agenturer og strukturer til forvaltning af tunfiskeriet såsom Fiskeriagenturet under Stillehavsøernes Forum (Pacific Islands Forum Fisheries Agency, FFA) og den subregionale organisation Parter i Nauru-aftalen (Parties to the Nauru Agreement, PNA); |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der i Stillehavsområdet er en tradition med regionale agenturer og strukturer til forvaltning af tunfiskeriet såsom Fiskeriagenturet under Stillehavsøernes Forum (Pacific Islands Forum Fisheries Agency, FFA) og den subregionale organisation Parter i Nauru-aftalen (Parties to the Nauru Agreement, PNA);

| M. | der henviser til, at havdageordningen blev indført af Nauru-aftalens parter i 2008 i et forsøg på at forvalte adgangen til PNA-farvandene, begrænse fiskeriindsatsen i disse farvande og sikre størst muligt udbytte af fiskeriet for de små udviklingsøstater i Stillehavet; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at havdageordningen blev indført af Nauru-aftalens parter i 2008 i et forsøg på at forvalte adgangen til PNA-farvandene, begrænse fiskeriindsatsen i disse farvande og sikre størst muligt udbytte af fiskeriet for de små udviklingsøstater i Stillehavet;

| N. | der henviser til, at parternes alt for store fiskeriindsats er en realitet, og at der finder drøftelser sted i WCPFC om en ny bevarings- og forvaltningsforanstaltning til de kommende år, hvor der gøres noget ved loftet over fiskeriindsatsen; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at parternes alt for store fiskeriindsats er en realitet, og at der finder drøftelser sted i WCPFC om en ny bevarings- og forvaltningsforanstaltning til de kommende år, hvor der gøres noget ved loftet over fiskeriindsatsen;

| O. | der henviser til, at USA har haft en multilateral aftale med Stillehavsstaterne siden 1988, og at denne aftale, som er under genforhandling i øjeblikket, sikrer adgang til omkring 20 % af fiskedagene i regionen; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at USA har haft en multilateral aftale med Stillehavsstaterne siden 1988, og at denne aftale, som er under genforhandling i øjeblikket, sikrer adgang til omkring 20 % af fiskedagene i regionen;

| P. | der henviser til, at det er nødvendigt, at havdageordningen er fuldstændig gennemsigtig, og at dens bestemmelser forbedres og gennemføres af alle dens medlemmer, for at ordningens målsætninger kan opfyldes, og der kan sikres fuldstændig overensstemmelse med de foranstaltninger, der træffes både for EØZ'erne og det åbne hav; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at det er nødvendigt, at havdageordningen er fuldstændig gennemsigtig, og at dens bestemmelser forbedres og gennemføres af alle dens medlemmer, for at ordningens målsætninger kan opfyldes, og der kan sikres fuldstændig overensstemmelse med de foranstaltninger, der træffes både for EØZ'erne og det åbne hav;

| Q. | henviser til, at langdistancefiskeriflådernes udgifter til adgang fortsat forventes at vokse betydeligt i de kommende år, eftersom dette er en væsentlig indtægtskilde for landene i området; og der henviser til, at udgiften pr. fiskedag er fastsat til mindst 6 000 USD for 2014 ved en aftale indgået på PNA's årlige møde; |
| --- | --- |

Q.

henviser til, at langdistancefiskeriflådernes udgifter til adgang fortsat forventes at vokse betydeligt i de kommende år, eftersom dette er en væsentlig indtægtskilde for landene i området; og der henviser til, at udgiften pr. fiskedag er fastsat til mindst 6 000 USD for 2014 ved en aftale indgået på PNA's årlige møde;

| R. | der henviser til, at de fiskeripartnerskabsaftaler, som EU har indgået, også med landene i Stillehavsregionen, traditionelt har været baseret på en begrænsning af antallet af fartøjer med en vejledende referencetonnage, og at dette har skabt et misforhold på grund af PNA's indførelse af havdageordningen og PNS's ønske om at anvende denne på partnerskabsaftalerne med EU; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at de fiskeripartnerskabsaftaler, som EU har indgået, også med landene i Stillehavsregionen, traditionelt har været baseret på en begrænsning af antallet af fartøjer med en vejledende referencetonnage, og at dette har skabt et misforhold på grund af PNA's indførelse af havdageordningen og PNS's ønske om at anvende denne på partnerskabsaftalerne med EU;

| S. | der henviser til, at en godt udformet og ordentligt håndhævet havdageordning vil kunne forhindre yderligere forøgelse af indsatsen i regionen; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at en godt udformet og ordentligt håndhævet havdageordning vil kunne forhindre yderligere forøgelse af indsatsen i regionen;

| T. | der henviser til, at EU i dets forhold til tredjelande har indført, at samarbejde og overholdelse af bestemmelserne vedrørende IUU-fiskeri er en forudsætning for indgåelse af fiskeripartnerskabsaftaler; og der henviser til, at det er nedfældet i artikel 39, punkt 9, i forordning (EF) nr. 1005/2008 vedrørende bekæmpelse af IUU-fiskeri, at Kommissionen ikke indleder nogen forhandlinger om indgåelse af bilaterale fiskeriaftaler eller fiskeripartnerskabsaftaler med lande, der ikke lever op til dette; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at EU i dets forhold til tredjelande har indført, at samarbejde og overholdelse af bestemmelserne vedrørende IUU-fiskeri er en forudsætning for indgåelse af fiskeripartnerskabsaftaler; og der henviser til, at det er nedfældet i artikel 39, punkt 9, i forordning (EF) nr. 1005/2008 vedrørende bekæmpelse af IUU-fiskeri, at Kommissionen ikke indleder nogen forhandlinger om indgåelse af bilaterale fiskeriaftaler eller fiskeripartnerskabsaftaler med lande, der ikke lever op til dette;

| U. | der henviser til, at ØPA'er bør indeholde en specifik henvisning til gennemførelsen af IUU-forordningen i stedet for en generel formulering om behovet for at bekæmpe IUU-fiskeri, og at ØPA'er ikke bør indgås med tredjelande, der er identificeret som »ikkesamarbejdende«; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at ØPA'er bør indeholde en specifik henvisning til gennemførelsen af IUU-forordningen i stedet for en generel formulering om behovet for at bekæmpe IUU-fiskeri, og at ØPA'er ikke bør indgås med tredjelande, der er identificeret som »ikkesamarbejdende«;

| V. | der henviser til, at Kommissionen i sin afgørelse af 15. november 2012 bl.a. underrettede Fiji og Vanuatu som mulige ikkesamarbejdende lande i IUU-forordningens forstand, både på grund af manglende afskrækkende og sanktionerende foranstaltninger over for fartøjer, som praktiserer IUU-fiskeri og sejler under disse landes flag, og på grund af den manglende gennemførelse af henstillingerne fra de regionale fiskeriorganisationer; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at Kommissionen i sin afgørelse af 15. november 2012 bl.a. underrettede Fiji og Vanuatu som mulige ikkesamarbejdende lande i IUU-forordningens forstand, både på grund af manglende afskrækkende og sanktionerende foranstaltninger over for fartøjer, som praktiserer IUU-fiskeri og sejler under disse landes flag, og på grund af den manglende gennemførelse af henstillingerne fra de regionale fiskeriorganisationer;

| W. | der henviser til, at EU-flådens fiskeri fra notfartøjer hidtil er foregået i det centrale Stillehav, både i internationalt farvand og i Kiribatis EØZ såvel som i EØZ'erne under Tuvalu, Tokelau og Nauru, og det på grundlag af aftaler inden for den private sektor; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at EU-flådens fiskeri fra notfartøjer hidtil er foregået i det centrale Stillehav, både i internationalt farvand og i Kiribatis EØZ såvel som i EØZ'erne under Tuvalu, Tokelau og Nauru, og det på grundlag af aftaler inden for den private sektor;

| X. | der henviser til, at EU imidlertid, ud over fiskeripartnerskabsaftalen med Kiribati, også har forhandlet sådanne aftaler med visse lande i det vestlige Stillehav, men at disse ikke er trådt i kraft endnu, eftersom aftalen med Mikronesiens Forenede Stater ikke blev ratificeret af landets parlament, og forhandlingerne om fornyelse af aftalen med Salomonøerne har stået stille siden 2012; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at EU imidlertid, ud over fiskeripartnerskabsaftalen med Kiribati, også har forhandlet sådanne aftaler med visse lande i det vestlige Stillehav, men at disse ikke er trådt i kraft endnu, eftersom aftalen med Mikronesiens Forenede Stater ikke blev ratificeret af landets parlament, og forhandlingerne om fornyelse af aftalen med Salomonøerne har stået stille siden 2012;

| Y. | der henviser til, at Kommissionen har afsluttet forhåndsvurderingerne med Cook-øerne og Tuvalu med henblik på at indlede forhandlinger om fiskeriaftaler med disse lande, og til, at de relevante aftalememoranda er underskrevet, hvilket er en forudsætning for at anmode om forhandlingsmandater fra Rådet; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at Kommissionen har afsluttet forhåndsvurderingerne med Cook-øerne og Tuvalu med henblik på at indlede forhandlinger om fiskeriaftaler med disse lande, og til, at de relevante aftalememoranda er underskrevet, hvilket er en forudsætning for at anmode om forhandlingsmandater fra Rådet;

| Z. | der henviser til, at Tjenesten for EU's Optræden Udadtil hos delegationen i Fiji indtil nu har manglet personale inden for fiskerianliggender; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at Tjenesten for EU's Optræden Udadtil hos delegationen i Fiji indtil nu har manglet personale inden for fiskerianliggender;

Generel strategi

| 1. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre sammenhæng mellem alle de af Unionens politikker, som er relevante for Stillehavsregionen, jf. artikel 208 i TEUF, især politikkerne vedrørende fiskeri, handel og udvikling, til at forstærke mulige synergier med henblik på at opnå en multiplikatoreffekt og dermed maksimere de gunstige virkninger for både staterne i Stillehavsregionen og EU's medlemsstater, og til samtidig at styrke EU's strategiske tilstedeværelse, øge EU's synlighed i det vestlige og centrale Stillehav og bidrage til en bæredygtig udnyttelse af Stillehavets ressourcer; |
| --- | --- |

1.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre sammenhæng mellem alle de af Unionens politikker, som er relevante for Stillehavsregionen, jf. artikel 208 i TEUF, især politikkerne vedrørende fiskeri, handel og udvikling, til at forstærke mulige synergier med henblik på at opnå en multiplikatoreffekt og dermed maksimere de gunstige virkninger for både staterne i Stillehavsregionen og EU's medlemsstater, og til samtidig at styrke EU's strategiske tilstedeværelse, øge EU's synlighed i det vestlige og centrale Stillehav og bidrage til en bæredygtig udnyttelse af Stillehavets ressourcer;

| 2. | der henviser til, at fiskeristrategien inden for de fremtidige rammer, når Cotonouaftalen med AVS-landene i stillehavområdet er fornyet, bør have et regionalt fokus, som forstærker EU's position og rolle i regionen i det vestlige og centrale Stillehav; |
| --- | --- |

2.

der henviser til, at fiskeristrategien inden for de fremtidige rammer, når Cotonouaftalen med AVS-landene i stillehavområdet er fornyet, bør have et regionalt fokus, som forstærker EU's position og rolle i regionen i det vestlige og centrale Stillehav;

| 3. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at der i den 11. Europæiske Udviklingsfond tages højde for nærværende strategi og for muligheden for at øge andelen af sektorstøtte til opfyldelse af fiskerisamfundenes behov (herunder styrkelse af deres bidrag til den lokale fødevaresikkerhed) og udvikling af infrastrukturer til fiskeriet med henblik på lokal landing og forarbejdning af fangster, eftersom fiskeriet er en af regionens væsentligste økonomiske ressourcer; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at der i den 11. Europæiske Udviklingsfond tages højde for nærværende strategi og for muligheden for at øge andelen af sektorstøtte til opfyldelse af fiskerisamfundenes behov (herunder styrkelse af deres bidrag til den lokale fødevaresikkerhed) og udvikling af infrastrukturer til fiskeriet med henblik på lokal landing og forarbejdning af fangster, eftersom fiskeriet er en af regionens væsentligste økonomiske ressourcer;

| 4. | glæder sig over den nylige tilførsel af personale til EU's delegation i Fiji, der skal arbejde specifikt med fiskerispørgsmål, og håber, at dette vil bidrage til at etablere permanente og specialiserede forbindelser på fiskeriområdet med landene i regionen; |
| --- | --- |

4.

glæder sig over den nylige tilførsel af personale til EU's delegation i Fiji, der skal arbejde specifikt med fiskerispørgsmål, og håber, at dette vil bidrage til at etablere permanente og specialiserede forbindelser på fiskeriområdet med landene i regionen;

| 5. | opfordrer ligeledes til bedre koordinering og komplementaritet med de andre aktører i regionen med hensyn til udviklingsstøtte i overensstemmelse med Cairnspagten fra august 2009; glæder sig over afholdelsen af det andet EU-PIF-ministermøde den 12. juni 2012, som har styrket den politiske dialog mellem EU og Stillehavsregionen, navnlig på områderne for fiskeri og udvikling, og dermed sikret en større effektivitet af foranstaltninger, der træffes på disse områder af EU og landene i regionen; |
| --- | --- |

5.

opfordrer ligeledes til bedre koordinering og komplementaritet med de andre aktører i regionen med hensyn til udviklingsstøtte i overensstemmelse med Cairnspagten fra august 2009; glæder sig over afholdelsen af det andet EU-PIF-ministermøde den 12. juni 2012, som har styrket den politiske dialog mellem EU og Stillehavsregionen, navnlig på områderne for fiskeri og udvikling, og dermed sikret en større effektivitet af foranstaltninger, der træffes på disse områder af EU og landene i regionen;

| 6. | understreger behovet for, at højsøflåder i samarbejde med Stillehavslandene bidrager til at mindske fiskeripresset på bestande af tropisk tunfisk, herunder ved i væsentlig grad at nedbringe dødeligheden blandt ungfisk af arten storøjet tun, en bestand, der har stor økonomisk betydning for regionen, og som i øjeblikket overfiskes; |
| --- | --- |

6.

understreger behovet for, at højsøflåder i samarbejde med Stillehavslandene bidrager til at mindske fiskeripresset på bestande af tropisk tunfisk, herunder ved i væsentlig grad at nedbringe dødeligheden blandt ungfisk af arten storøjet tun, en bestand, der har stor økonomisk betydning for regionen, og som i øjeblikket overfiskes;

Fiskeristrategi

A.   På kort sigt

| 7. | understreger vigtigheden af at etablere en fiskeristrategi for det vestlige og centrale Stillehav i lyset af områdets betydning for fiskeriet og dets værdi for Unionens flåde, marked og fiskeforarbejdningsindustri, såvel som vigtigheden af, at der skabes retssikkerhed for de fartøjer, som opererer i området; |
| --- | --- |

7.

understreger vigtigheden af at etablere en fiskeristrategi for det vestlige og centrale Stillehav i lyset af områdets betydning for fiskeriet og dets værdi for Unionens flåde, marked og fiskeforarbejdningsindustri, såvel som vigtigheden af, at der skabes retssikkerhed for de fartøjer, som opererer i området;

| 8. | bemærker, at EU's strategi for adgangen ved hjælp af fiskeripartnerskabsaftaler til ressourcerne i EØZ'erne under landene i denne region ikke har fungeret ordentligt bortset fra i forbindelse med Kiribati, og mener, at en genoplivning og konsolidering af disse aftaler forudsætter en ny ramme for nære og frugtbare forbindelser mellem de forskellige involverede parter; |
| --- | --- |

8.

bemærker, at EU's strategi for adgangen ved hjælp af fiskeripartnerskabsaftaler til ressourcerne i EØZ'erne under landene i denne region ikke har fungeret ordentligt bortset fra i forbindelse med Kiribati, og mener, at en genoplivning og konsolidering af disse aftaler forudsætter en ny ramme for nære og frugtbare forbindelser mellem de forskellige involverede parter;

| 9. | mener, at en del af problemerne skyldes, at EU uden positive resultater har forhandlet aftaler med lande i det vestlige Stillehav, hvor EØZ'erne under Salomonøerne og Mikronesiens Forenede Stater ligger, i stedet for at rette sin indsats mod det centrale Stillehav, hvor Unionens flåde af notfartøjer traditionelt har koncentreret fiskeriet; |
| --- | --- |

9.

mener, at en del af problemerne skyldes, at EU uden positive resultater har forhandlet aftaler med lande i det vestlige Stillehav, hvor EØZ'erne under Salomonøerne og Mikronesiens Forenede Stater ligger, i stedet for at rette sin indsats mod det centrale Stillehav, hvor Unionens flåde af notfartøjer traditionelt har koncentreret fiskeriet;

| 10. | betragter det som særdeles positivt, at Kommissionen har afsluttet forhåndsvurderingerne med Cook-øerne og Tuvalu med henblik på at indlede forhandlinger om fiskeripartnerskabsaftaler med disse lande, og at de dertil hørende aftalememoranda er underskrevet, hvilket er en forudsætning for at anmode om forhandlingsmandater fra Rådet; |
| --- | --- |

10.

betragter det som særdeles positivt, at Kommissionen har afsluttet forhåndsvurderingerne med Cook-øerne og Tuvalu med henblik på at indlede forhandlinger om fiskeripartnerskabsaftaler med disse lande, og at de dertil hørende aftalememoranda er underskrevet, hvilket er en forudsætning for at anmode om forhandlingsmandater fra Rådet;

| 11. | mener, at denne nye forhandlingsvej i højere grad er i overensstemmelse med det regionale fokus, som Europa-Parlamentet har efterlyst gentagne gange, navnlig med hensyn til fiskeri af stærkt vandrende arter; opfordrer Kommissionen til at sikre overholdelse af WCPFC-bestemmelserne i forbindelse med forhandlinger med parter i Nauru-aftalen og andre AVS-lande i Stillehavet; |
| --- | --- |

11.

mener, at denne nye forhandlingsvej i højere grad er i overensstemmelse med det regionale fokus, som Europa-Parlamentet har efterlyst gentagne gange, navnlig med hensyn til fiskeri af stærkt vandrende arter; opfordrer Kommissionen til at sikre overholdelse af WCPFC-bestemmelserne i forbindelse med forhandlinger med parter i Nauru-aftalen og andre AVS-lande i Stillehavet;

| 12. | bemærker, at EU's tilgang til Stillehavet navnlig bør bestå i at hjælpe udviklingsstater og især små udviklingsøstater i deres bestræbelser på at opnå en større andel af udbyttet af den bæredygtige udnyttelse af fælles og stærkt vandrende fiskebestande og også bør bestå i at hjælpe med at styrke de regionale bestræbelser for at bevare og forvalte fiskeri efter sådanne bestande på bæredygtig vis, således som der blev opfordret til på UNFSA's revisionskonference; |
| --- | --- |

12.

bemærker, at EU's tilgang til Stillehavet navnlig bør bestå i at hjælpe udviklingsstater og især små udviklingsøstater i deres bestræbelser på at opnå en større andel af udbyttet af den bæredygtige udnyttelse af fælles og stærkt vandrende fiskebestande og også bør bestå i at hjælpe med at styrke de regionale bestræbelser for at bevare og forvalte fiskeri efter sådanne bestande på bæredygtig vis, således som der blev opfordret til på UNFSA's revisionskonference;

| 13. | udtrykker bekymring over forekomsten af IUU-fiskeri i området, og mener, at selv om der er sket visse forbedringer i fiskeriforvaltningen, er disse fremskridt dog endnu utilstrækkelige, især med hensyn til gennemførelse af basale instrumenter til bekæmpelse af IUU-fiskeri; |
| --- | --- |

13.

udtrykker bekymring over forekomsten af IUU-fiskeri i området, og mener, at selv om der er sket visse forbedringer i fiskeriforvaltningen, er disse fremskridt dog endnu utilstrækkelige, især med hensyn til gennemførelse af basale instrumenter til bekæmpelse af IUU-fiskeri;

| 14. | opfordrer Kommissionen til at indføje en udtrykkelig henvisning til IUU-forordningen (forordning (EF) nr. 1005/2008) i den ØPA, der forhandles med Stillehavslandene; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Kommissionen til at indføje en udtrykkelig henvisning til IUU-forordningen (forordning (EF) nr. 1005/2008) i den ØPA, der forhandles med Stillehavslandene;

| 15. | opfordrer AVS-landene til at fortsætte med at engagere sig aktivt i de regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'erne) og til regelmæssigt at informere deres civilsamfund samt erhvervs- og interesseorganisationer om beslutninger, der vedtages for fiskeriområdet; |
| --- | --- |

15.

opfordrer AVS-landene til at fortsætte med at engagere sig aktivt i de regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'erne) og til regelmæssigt at informere deres civilsamfund samt erhvervs- og interesseorganisationer om beslutninger, der vedtages for fiskeriområdet;

B.   Mellemlang til lang sigt

| 16. | opfordrer Kommissionen til at sørge for en mere langsigtet strategi for regulering af EU-flådens adgang til ressourcerne i EØZ'er under landene i dette område, og basere den på en regional rammeaftale mellem EU og landene i det vestlige og centrale Stillehav, der forhandles med FFA og centreres om følgende aspekter:






  a) | aftalen bør indeholde overordnede betingelser for EU-flådens adgang, som derefter konkretiseres i bilaterale fiskeripartnerskabsaftaler med de pågældende lande; |
| --- | --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen til at sørge for en mere langsigtet strategi for regulering af EU-flådens adgang til ressourcerne i EØZ'er under landene i dette område, og basere den på en regional rammeaftale mellem EU og landene i det vestlige og centrale Stillehav, der forhandles med FFA og centreres om følgende aspekter:

a)

aftalen bør indeholde overordnede betingelser for EU-flådens adgang, som derefter konkretiseres i bilaterale fiskeripartnerskabsaftaler med de pågældende lande;

| b) | aftalen bør omfatte indførelse af en ordning med gennemsigtig forvaltning, som især sikrer kampen mod IUU-fiskeri og indeholder en specifikation af de instrumenter, der bør anvendes, herunder aftalen om havnestatsforanstaltninger; |
| --- | --- |

b)

aftalen bør omfatte indførelse af en ordning med gennemsigtig forvaltning, som især sikrer kampen mod IUU-fiskeri og indeholder en specifikation af de instrumenter, der bør anvendes, herunder aftalen om havnestatsforanstaltninger;

| c) | aftalen bør baseres på havdageordningen, forudsat at der vedtages foranstaltninger til at sikre gennemsigtigheden i den, en forbedring af dens effektivitet samt alle relevante parters gennemførelse heraf, og den bør være i overensstemmelse med de bedste videnskabelige henstillinger, som er til rådighed; |
| --- | --- |

c)

aftalen bør baseres på havdageordningen, forudsat at der vedtages foranstaltninger til at sikre gennemsigtigheden i den, en forbedring af dens effektivitet samt alle relevante parters gennemførelse heraf, og den bør være i overensstemmelse med de bedste videnskabelige henstillinger, som er til rådighed;

| d) | under forhandlingerne om aftalen bør mulighederne for at kanalisere støtten til EUF's udviklingsstøtte til området gennem FFA undersøges, eftersom AVS-landene i Stillehavet mangler menneskelige og tekniske ressourcer til i tilstrækkelig grad at kunne udnytte disse midler; |
| --- | --- |

d)

under forhandlingerne om aftalen bør mulighederne for at kanalisere støtten til EUF's udviklingsstøtte til området gennem FFA undersøges, eftersom AVS-landene i Stillehavet mangler menneskelige og tekniske ressourcer til i tilstrækkelig grad at kunne udnytte disse midler;

| 17. | understreger, at der i sidste fase af denne proces bør fokuseres 100 % på regionen, dvs. at den bør udmøntes i en multilateral fiskeripartnerskabsaftale med ØPA-landene, som giver EU-flåden adgang til ressourcerne i disse landes EØZ'er; |
| --- | --- |

17.

understreger, at der i sidste fase af denne proces bør fokuseres 100 % på regionen, dvs. at den bør udmøntes i en multilateral fiskeripartnerskabsaftale med ØPA-landene, som giver EU-flåden adgang til ressourcerne i disse landes EØZ'er;

| 18. | henstiller til, at Kommissionen tager denne fiskeristrategi for Stillehavsområdet i betragtning og tager hensyn til individuelle forhold i østaterne, når Cotonouaftalen skal revideres; |
| --- | --- |

18.

henstiller til, at Kommissionen tager denne fiskeristrategi for Stillehavsområdet i betragtning og tager hensyn til individuelle forhold i østaterne, når Cotonouaftalen skal revideres;

| 19. | understreger behovet for, at Europa-Parlamentet i passende grad involveres i såvel forberedelsesprocessen som forhandlingsprocessen og den langsigtede overvågning og vurdering af, om de bilaterale aftaler fungerer i henhold til bestemmelserne i TEUF; insisterer på, at Parlamentet bør holdes fuldt ud og øjeblikkeligt underrettet på lige fod med Rådet under alle faser af proceduren vedrørende fiskeripartnerskabsaftaler, jf. artikel 13, stk. 2, og artikel 218, stk. 10, i TEUF; minder om, at det er af den overbevisning, at Europa-Parlamentet bør være repræsenteret med observatører på møderne i Den Blandede Komité, der er foreskrevet i fiskeriaftalerne; insisterer på, at observatører fra civilsamfundet, herunder repræsentanter fra både EU og tredjelandes fiskeri, også bør deltage i disse møder; |
| --- | --- |

19.

understreger behovet for, at Europa-Parlamentet i passende grad involveres i såvel forberedelsesprocessen som forhandlingsprocessen og den langsigtede overvågning og vurdering af, om de bilaterale aftaler fungerer i henhold til bestemmelserne i TEUF; insisterer på, at Parlamentet bør holdes fuldt ud og øjeblikkeligt underrettet på lige fod med Rådet under alle faser af proceduren vedrørende fiskeripartnerskabsaftaler, jf. artikel 13, stk. 2, og artikel 218, stk. 10, i TEUF; minder om, at det er af den overbevisning, at Europa-Parlamentet bør være repræsenteret med observatører på møderne i Den Blandede Komité, der er foreskrevet i fiskeriaftalerne; insisterer på, at observatører fra civilsamfundet, herunder repræsentanter fra både EU og tredjelandes fiskeri, også bør deltage i disse møder;

o

o o

| 20. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil. |
| --- | --- |

20.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil.

---

(1)  EUT L 286 af 29.10.2008, s. 1.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0461.

(3)  JOIN(2012)0006.

(4)  EUT L 32 af 4.2.2005, s. 1.

(5)  EUT L 224 af 16.8.2006, s. 22.

(6)  EUT L 67 af 6.3.2012, s. 3.

(7)  EUT L 67 af 6.3.2012, s. 1.

(8)  EUT L 60 af 5.3.2011, s. 2.

(9)  EFT L 317 af 15.12.2000, s. 3.

(10)  EUT L 78 af 19.3.2008, s. 1.

(11)  EUT L 151 af 6.6.2006, s. 3.

(12)  EUT L 205 af 7.8.2007, s. 3.

(13)  EUT L 190 af 22.7.2010, s. 3.

(14)  EUT C 354 af 17.11.2012, s. 1.

---

| 19.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 181/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 181/41

---

P7_TA(2013)0403

Fiskerirestriktioner og territorialfarvande i Middelhavet og Sortehavet — metoder til konfliktløsning

Europa-Parlamentets beslutning af 8. oktober 2013 om fiskerirestriktioner og territorialfarvande i Middelhavet og Sortehavet — metoder til konfliktløsning (2011/2086(INI))

(2016/C 181/07)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til De Forenede Nationers havretskonvention af 10. december 1982 (UNCLOS), |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers havretskonvention af 10. december 1982 (UNCLOS),

| — | der henviser til aftalen fra 1995 om gennemførelsen af bestemmelserne i De Forenede Nationers havretskonvention af 10. december 1982 vedrørende bevarelse og forvaltning af fælles fiskebestande og stærkt vandrende fiskebestande, |
| --- | --- |

—

der henviser til aftalen fra 1995 om gennemførelsen af bestemmelserne i De Forenede Nationers havretskonvention af 10. december 1982 vedrørende bevarelse og forvaltning af fælles fiskebestande og stærkt vandrende fiskebestande,

| — | der henviser til FN's Fødevare- og Landbrugsorganisations (FAO) adfærdskodeks for ansvarligt fiskeri, som blev vedtaget af FAO-konferencen i oktober 1995, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Fødevare- og Landbrugsorganisations (FAO) adfærdskodeks for ansvarligt fiskeri, som blev vedtaget af FAO-konferencen i oktober 1995,

| — | der henviser til konventionen om beskyttelse af Sortehavet mod forurening, som blev undertegnet i Bukarest i april 1992, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om beskyttelse af Sortehavet mod forurening, som blev undertegnet i Bukarest i april 1992,

| — | der henviser til konventionen om beskyttelse af Middelhavets havmiljø og kystområder og dens protokoller, som blev undertegnet i Barcelona i februar 1976 og ændret i Barcelona i juni 1995, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om beskyttelse af Middelhavets havmiljø og kystområder og dens protokoller, som blev undertegnet i Barcelona i februar 1976 og ændret i Barcelona i juni 1995,

| — | der henviser til den strategiske handlingsplan for beskyttelse og genoprettelse af miljøet i Sortehavet, som blev vedtaget i Sofia i april 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til den strategiske handlingsplan for beskyttelse og genoprettelse af miljøet i Sortehavet, som blev vedtaget i Sofia i april 2009,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (havstrategirammedirektivet) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (havstrategirammedirektivet) (1),

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om rammerne for maritim fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning (COM(2013)0133), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om rammerne for maritim fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning (COM(2013)0133),

| — | der henviser til [del VII om ekstern politik] i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. [...]/2013 af [...] om den fælles fiskeripolitik (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til [del VII om ekstern politik] i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. [...]/2013 af [...] om den fælles fiskeripolitik (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. januar 2011 om en EU-strategi for Sortehavet (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. januar 2011 om en EU-strategi for Sortehavet (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. september 2011 om nuværende og fremtidig forvaltning af fiskeriet i Sortehavet (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. september 2011 om nuværende og fremtidig forvaltning af fiskeriet i Sortehavet (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 22. november 2012 om den fælles fiskeripolitiks eksterne dimension (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. november 2012 om den fælles fiskeripolitiks eksterne dimension (5),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 10. oktober 2007 med titlen ”En integreret EU-havpolitik (COM(2007)0575), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 10. oktober 2007 med titlen ”En integreret EU-havpolitik (COM(2007)0575),

| — | der henviser til sin beslutning af 21. oktober 2010 om »Integreret havpolitik — Evaluering af gjorte fremskridt og nye udfordringer« (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. oktober 2010 om »Integreret havpolitik — Evaluering af gjorte fremskridt og nye udfordringer« (6),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet af 11. september 2009 med titlen »En integreret havpolitik for en bedre forvaltning i Middelhavsområdet« (COM(2009)0466), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet af 11. september 2009 med titlen »En integreret havpolitik for en bedre forvaltning i Middelhavsområdet« (COM(2009)0466),

| — | der henviser til EU's naboskabspolitik og de hermed forbundne finansieringsinstrumenter, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's naboskabspolitik og de hermed forbundne finansieringsinstrumenter,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet af 8. september 2010 med titlen »Viden om havene 2020 — havdata og havobservation med henblik på intelligent og bæredygtig vækst« (COM(2010)0461), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet af 8. september 2010 med titlen »Viden om havene 2020 — havdata og havobservation med henblik på intelligent og bæredygtig vækst« (COM(2010)0461),

| — | der henviser til ENPI-programmet »Mediterranean Sea Basin Programme« 2007-2013 vedrørende grænseoverskridende samarbejde, som Kommissionen vedtog den 14. august 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til ENPI-programmet »Mediterranean Sea Basin Programme« 2007-2013 vedrørende grænseoverskridende samarbejde, som Kommissionen vedtog den 14. august 2008,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 13. september 2012 med titlen »Blå vækst — mulighederne for bæredygtig vækst i den maritime økonomi« (COM(2012)0494), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 13. september 2012 med titlen »Blå vækst — mulighederne for bæredygtig vækst i den maritime økonomi« (COM(2012)0494),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelse fra Udviklingsudvalget (A7-0288/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelse fra Udviklingsudvalget (A7-0288/2013),

| A. | der henviser til, at byudviklingen i Middelhavsområdet i 2025 kan være nået op på 60 % med en tredjedel af befolkningen koncentreret i kystområder, hvilket vil fordoble presset på vand og på fiskeressourcerne; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at byudviklingen i Middelhavsområdet i 2025 kan være nået op på 60 % med en tredjedel af befolkningen koncentreret i kystområder, hvilket vil fordoble presset på vand og på fiskeressourcerne;

| B. | der henviser til, at 30 % af verdens skibstrafik foregår i Middelhavet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at 30 % af verdens skibstrafik foregår i Middelhavet;

| C. | der henviser til, at Middelhavet og Sortehavet har særlige oceanografiske, fiskerimæssige, miljømæssige og socioøkonomiske kendetegn; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Middelhavet og Sortehavet har særlige oceanografiske, fiskerimæssige, miljømæssige og socioøkonomiske kendetegn;

| D. | der henviser til, at forvaltningen af hav- og kystområder er en kompleks opgave og involverer en række forskellige private og offentlige organer; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at forvaltningen af hav- og kystområder er en kompleks opgave og involverer en række forskellige private og offentlige organer;

| E. | der henviser til, at Middelhavet og Sortehavet har en meget lav vandfornyelseshastighed (henholdsvis 80-90 år og 140 år) og derfor er yderst følsomme over for havforurening; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Middelhavet og Sortehavet har en meget lav vandfornyelseshastighed (henholdsvis 80-90 år og 140 år) og derfor er yderst følsomme over for havforurening;

| F. | der henviser til, at omkring 75 % af fiskebestandene i Middelhavet er overudnyttede; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at omkring 75 % af fiskebestandene i Middelhavet er overudnyttede;

| G. | der henviser til, at retlige ordninger for fartøjers adgang til nationale fiskeriområder varierer alt efter fartøjsnationalitet; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at retlige ordninger for fartøjers adgang til nationale fiskeriområder varierer alt efter fartøjsnationalitet;

| 1. | udtrykker bekymring over, at den øgede konkurrence om færre bestande og marine ressourcer skaber regionale spændinger og mulige tvister mellem kyststater om havområder; opfordrer i den forbindelse til, at der på regionalt og nationalt plan samt EU-plan gøres øgede bestræbelser på at forbedre reguleringen af adgangen til ressourcerne; |
| --- | --- |

1.

udtrykker bekymring over, at den øgede konkurrence om færre bestande og marine ressourcer skaber regionale spændinger og mulige tvister mellem kyststater om havområder; opfordrer i den forbindelse til, at der på regionalt og nationalt plan samt EU-plan gøres øgede bestræbelser på at forbedre reguleringen af adgangen til ressourcerne;

| 2. | opfordrer indtrængende alle kyststater til at intensivere deres bestræbelser på at udfase overfiskning i Middelhavet og Sortehavet, eftersom faldende fiskebestande vil øge potentialet for konflikter i dette område; |
| --- | --- |

2.

opfordrer indtrængende alle kyststater til at intensivere deres bestræbelser på at udfase overfiskning i Middelhavet og Sortehavet, eftersom faldende fiskebestande vil øge potentialet for konflikter i dette område;

| 3. | er af den faste overbevisning, at en fredelig løsning på konflikter vedrørende havområder og afgrænsningen mellem dem i overensstemmelse med medlemsstaternes og tredjelandes rettigheder og forpligtelser i henhold til EU-retten og folkeretten, navnlig FN's havretskonvention, er et grundlæggende element i god forvaltning af havene; |
| --- | --- |

3.

er af den faste overbevisning, at en fredelig løsning på konflikter vedrørende havområder og afgrænsningen mellem dem i overensstemmelse med medlemsstaternes og tredjelandes rettigheder og forpligtelser i henhold til EU-retten og folkeretten, navnlig FN's havretskonvention, er et grundlæggende element i god forvaltning af havene;

| 4. | mener, at havforvaltning i Middelhavet og Sortehavet kræver en større grad af politisk samhørighed og samarbejde mellem de berørte kyststater; understreger den vigtige rolle, som bilateralt samarbejde og internationale aftaler spiller, eftersom flertallet af Sortehavs- og Middelhavslandene ikke er medlemmer af EU og derfor ikke er forpligtede til at overholde EU-lovgivningen; |
| --- | --- |

4.

mener, at havforvaltning i Middelhavet og Sortehavet kræver en større grad af politisk samhørighed og samarbejde mellem de berørte kyststater; understreger den vigtige rolle, som bilateralt samarbejde og internationale aftaler spiller, eftersom flertallet af Sortehavs- og Middelhavslandene ikke er medlemmer af EU og derfor ikke er forpligtede til at overholde EU-lovgivningen;

| 5. | glæder sig over den rolle, som Kommissionen har spillet for fremme af en mere solid og struktureret dialog med tredjelande ved Middelhavet og Sortehavet om forvaltningen af delte bestande i disse have; opfordrer Kommissionen til at intensivere sine bestræbelser med henblik herpå og i den forbindelse følge en regional tilgang; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over den rolle, som Kommissionen har spillet for fremme af en mere solid og struktureret dialog med tredjelande ved Middelhavet og Sortehavet om forvaltningen af delte bestande i disse have; opfordrer Kommissionen til at intensivere sine bestræbelser med henblik herpå og i den forbindelse følge en regional tilgang;

| 6. | mener, at havforvaltning i Middelhavs- og Sortehavsregionen åbner muligheder for så vidt angår internationale forbindelser og en effektiv forvaltning af regionen; |
| --- | --- |

6.

mener, at havforvaltning i Middelhavs- og Sortehavsregionen åbner muligheder for så vidt angår internationale forbindelser og en effektiv forvaltning af regionen;

| 7. | understreger, at konkurrencen om lavere fiskebestande og færre marine ressourcer kunne blive en kilde til uoverensstemmelser med tredjelande; opfordrer indtrængende EU og medlemsstaterne til at arbejde sammen om at sikre overvågningen af, kontrollen med og sikkerheden for kyst- og territorialfarvandene, de eksklusive økonomiske zoner (EEZ), fastlandssoklerne, de maritime infrastrukturer og de marine ressourcer; bemærker, at EU fortsat bør holde en høj politisk profil i denne henseende og søge at undgå international uenighed; |
| --- | --- |

7.

understreger, at konkurrencen om lavere fiskebestande og færre marine ressourcer kunne blive en kilde til uoverensstemmelser med tredjelande; opfordrer indtrængende EU og medlemsstaterne til at arbejde sammen om at sikre overvågningen af, kontrollen med og sikkerheden for kyst- og territorialfarvandene, de eksklusive økonomiske zoner (EEZ), fastlandssoklerne, de maritime infrastrukturer og de marine ressourcer; bemærker, at EU fortsat bør holde en høj politisk profil i denne henseende og søge at undgå international uenighed;

| 8. | opfordrer indtrængende EU til at bruge sine diplomatiske ressourcer til at fremme dialogen mellem medlemsstaterne og tredjelande for at sikre, at de værdsætter principperne i EU’s fælles fiskeripolitik, og til at føre tilsyn med overholdelsen af denne politiks regler; understreger, at navnlig kandidatlande bør overholde principperne i EU’s fiskeripolitik samt de relevante EU-love og internationale love vedrørende fiskeri; |
| --- | --- |

8.

opfordrer indtrængende EU til at bruge sine diplomatiske ressourcer til at fremme dialogen mellem medlemsstaterne og tredjelande for at sikre, at de værdsætter principperne i EU’s fælles fiskeripolitik, og til at føre tilsyn med overholdelsen af denne politiks regler; understreger, at navnlig kandidatlande bør overholde principperne i EU’s fiskeripolitik samt de relevante EU-love og internationale love vedrørende fiskeri;

| 9. | bemærker, at tre ud af de 21 Middelhavslande hverken har undertegnet eller ratificeret UNCLOS; anmoder Kommissionen om indtrængende at opfordre disse lande, navnlig kandidatlande, til at tilslutte sig UNCLOS og til at gennemføre den som en integrerende del af EU's regelværk for maritime anliggender; |
| --- | --- |

9.

bemærker, at tre ud af de 21 Middelhavslande hverken har undertegnet eller ratificeret UNCLOS; anmoder Kommissionen om indtrængende at opfordre disse lande, navnlig kandidatlande, til at tilslutte sig UNCLOS og til at gennemføre den som en integrerende del af EU's regelværk for maritime anliggender;

| 10. | opfordrer Kommissionen og tredjelande til at fastlægge en regional tilgang til fiskeri og bevarelse af fiskebestandene i Middelhavet og Sortehavet og til i den forbindelse at tage hensyn til fiskeris grænseoverskridende dimension og visse arters vandrende karakter; understreger med hensyn hertil, at Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet (GFCM) spiller en væsentlig rolle for sikringen af lige vilkår og som et regionalt forum for sikringen af bæredygtigt fiskeri i Sortehavet; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Kommissionen og tredjelande til at fastlægge en regional tilgang til fiskeri og bevarelse af fiskebestandene i Middelhavet og Sortehavet og til i den forbindelse at tage hensyn til fiskeris grænseoverskridende dimension og visse arters vandrende karakter; understreger med hensyn hertil, at Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet (GFCM) spiller en væsentlig rolle for sikringen af lige vilkår og som et regionalt forum for sikringen af bæredygtigt fiskeri i Sortehavet;

| 11. | fremhæver behovet for miljøbeskyttelse og bæredygtig udvikling i disse havområder og for øgede bestræbelser med henblik på havforvaltning og -kontrol i overensstemmelse med folkeretten, navnlig UNCLOS, som et middel til at bidrage til øget miljøbeskyttelse af kyst- og havområder; |
| --- | --- |

11.

fremhæver behovet for miljøbeskyttelse og bæredygtig udvikling i disse havområder og for øgede bestræbelser med henblik på havforvaltning og -kontrol i overensstemmelse med folkeretten, navnlig UNCLOS, som et middel til at bidrage til øget miljøbeskyttelse af kyst- og havområder;

| 12. | mener, at en integreret havpolitik, og navnlig maritim fysisk planlægning, kan spille en central rolle i forebyggelsen af konflikter mellem EU’s medlemsstater såvel som mellem EU og tredjelande; |
| --- | --- |

12.

mener, at en integreret havpolitik, og navnlig maritim fysisk planlægning, kan spille en central rolle i forebyggelsen af konflikter mellem EU’s medlemsstater såvel som mellem EU og tredjelande;

| 13. | opfordrer medlemsstaterne til at indføre integreret kystzoneforvaltning og maritim fysisk planlægning — for så vidt angår offshoreproduktion af vindkraft, nedlægning af undervandskabler og -rørledninger, søtransport, fiskeri og akvakultur og etablering bestandsophjælpningsområder — inden for rammerne af blå vækst-strategien og af eksisterende aftaler med nabolande, herunder tredjelande med kyst ud mod samme regionale hav; |
| --- | --- |

13.

opfordrer medlemsstaterne til at indføre integreret kystzoneforvaltning og maritim fysisk planlægning — for så vidt angår offshoreproduktion af vindkraft, nedlægning af undervandskabler og -rørledninger, søtransport, fiskeri og akvakultur og etablering bestandsophjælpningsområder — inden for rammerne af blå vækst-strategien og af eksisterende aftaler med nabolande, herunder tredjelande med kyst ud mod samme regionale hav;

| 14. | opfordrer til etablering af maritime zoner, navnlig eksklusive økonomiske zoner og beskyttede havområder, hvilket ikke blot vil forbedre bevarelsen og forvaltningen af fiskebestandene også uden for territorialfarvande, men tillige fremme bæredygtige fiskeressourcer, lette kontrollen med og bekæmpelsen af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri) samt forbedre havforvaltningen i disse havområder; understreger behovet for, at EU giver medlemsstaterne tilstrækkelig vejledning, koordinationsbistand og støtte med hensyn hertil; |
| --- | --- |

14.

opfordrer til etablering af maritime zoner, navnlig eksklusive økonomiske zoner og beskyttede havområder, hvilket ikke blot vil forbedre bevarelsen og forvaltningen af fiskebestandene også uden for territorialfarvande, men tillige fremme bæredygtige fiskeressourcer, lette kontrollen med og bekæmpelsen af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri) samt forbedre havforvaltningen i disse havområder; understreger behovet for, at EU giver medlemsstaterne tilstrækkelig vejledning, koordinationsbistand og støtte med hensyn hertil;

| 15. | opfordrer Kommissionen til at behandle disse spørgsmål mere indgående med henblik på at sikre kohærensen mellem relevante EU-politikområder, navnlig den fælles fiskeripolitik og den integrerede havpolitik, og til både inden for EU og i forholdet til nabopartnerlande at fremme denne kohærens — og lige vilkår — gennem øget samarbejde og dialog; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Kommissionen til at behandle disse spørgsmål mere indgående med henblik på at sikre kohærensen mellem relevante EU-politikområder, navnlig den fælles fiskeripolitik og den integrerede havpolitik, og til både inden for EU og i forholdet til nabopartnerlande at fremme denne kohærens — og lige vilkår — gennem øget samarbejde og dialog;

| 16. | understreger betydningen af bestandsvurderinger og efterlyser øget samarbejde mellem videnskabelige institutioner i Middelhavs- og Sortehavsområdet, herunder udveksling af videnskabelige data og oplysninger; mener, at EU bør fremme, stimulere og lette samarbejde og fælles projekter mellem videnskabelige team fra EU og deres modparter i andre berørte tredjelande; glæder sig i denne henseende over initiativet »Viden om havene 2020«, hvormed formålet er at gøre data om havmiljøet tilgængelige for et stort antal potentielt interesserede parter, herunder offentlige og industrielle organer, uddannelses- og forskningsinstitutioner og civilsamfundet; |
| --- | --- |

16.

understreger betydningen af bestandsvurderinger og efterlyser øget samarbejde mellem videnskabelige institutioner i Middelhavs- og Sortehavsområdet, herunder udveksling af videnskabelige data og oplysninger; mener, at EU bør fremme, stimulere og lette samarbejde og fælles projekter mellem videnskabelige team fra EU og deres modparter i andre berørte tredjelande; glæder sig i denne henseende over initiativet »Viden om havene 2020«, hvormed formålet er at gøre data om havmiljøet tilgængelige for et stort antal potentielt interesserede parter, herunder offentlige og industrielle organer, uddannelses- og forskningsinstitutioner og civilsamfundet;

| 17. | efterlyser et forbedret system for tilsyn og kontrol med samt overvågning af fiskeri inden for rammerne af en integreret tilgang med henblik på forbedret bevarelse af økosystemerne i Middelhavet og Sortehavet i overensstemmelse med EU’s bestemmelser og folkeretten, navnlig UNCLOS, for på denne måde at bidrage til langsigtet bæredygtig udnyttelse af fiskebestandene og til en mere effektiv bekæmpelse af IUU-fiskeri; |
| --- | --- |

17.

efterlyser et forbedret system for tilsyn og kontrol med samt overvågning af fiskeri inden for rammerne af en integreret tilgang med henblik på forbedret bevarelse af økosystemerne i Middelhavet og Sortehavet i overensstemmelse med EU’s bestemmelser og folkeretten, navnlig UNCLOS, for på denne måde at bidrage til langsigtet bæredygtig udnyttelse af fiskebestandene og til en mere effektiv bekæmpelse af IUU-fiskeri;

| 18. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

18.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT L 164 af 25.6.2008, s. 19.

(2)  Se Rådets dokument. nr. ...

(3)  EUT C 136 E af 11.5.2012, s. 81.

(4)  EUT C 51 E af 22.2.2013, s. 37.

(5)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0461.

(6)  EUT C 70 E af 8.3.2012, s. 70.

---

9. oktober 2013

| 19.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 181/45 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 181/45

---

P7_TA(2013)0411

Forhandlinger mellem EU og Kina om en bilateral investeringsaftale

Europa-Parlamentets beslutning af 9. oktober 2013 om forhandlinger mellem EU og Kina om en bilateral investeringsaftale (2013/2674(RSP))

(2016/C 181/08)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 2, 3, 6 og 21 i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2, 3, 6 og 21 i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til artikel 153, 191, 207 og 218 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 153, 191, 207 og 218 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 12, 21, 28, 29, 31 og 32 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 12, 21, 28, 29, 31 og 32 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til EU’s strategiske ramme og handlingsplan vedrørende menneskerettigheder og demokrati af 25. juni 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU’s strategiske ramme og handlingsplan vedrørende menneskerettigheder og demokrati af 25. juni 2012,

| — | der henviser til protokollen om Folkerepublikken Kinas tiltrædelse af Verdenshandelsorganisationen af 23. november 2001, |
| --- | --- |

—

der henviser til protokollen om Folkerepublikken Kinas tiltrædelse af Verdenshandelsorganisationen af 23. november 2001,

| — | der henviser til sin beslutning af 23. maj 2012 om »EU og Kina: Skævhed i samhandelen?« (1) og til rapporten fra Generaldirektoratet for Eksterne Politikker fra juli 2011 om handelsmæssige og økonomiske forbindelser med Kina, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. maj 2012 om »EU og Kina: Skævhed i samhandelen?« (1) og til rapporten fra Generaldirektoratet for Eksterne Politikker fra juli 2011 om handelsmæssige og økonomiske forbindelser med Kina,

| — | der henviser til sin beslutning af 14. marts 2013 om forbindelserne mellem EU og Kina (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. marts 2013 om forbindelserne mellem EU og Kina (2),

| — | der henviser til de almindeligt anerkendte principper og praksisser, de såkaldte Santiago-principper, der blev vedtaget i oktober 2008 af IMF-arbejdsgruppen om statslige investeringsfonde, |
| --- | --- |

—

der henviser til de almindeligt anerkendte principper og praksisser, de såkaldte Santiago-principper, der blev vedtaget i oktober 2008 af IMF-arbejdsgruppen om statslige investeringsfonde,

| — | der henviser til fælleskommunikéet fra det 13. topmøde mellem EU og Kina den 20. september 2012 i Bruxelles, |
| --- | --- |

—

der henviser til fælleskommunikéet fra det 13. topmøde mellem EU og Kina den 20. september 2012 i Bruxelles,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om »Handel, vækst og verdensanliggender –Handelspolitikken som et centralt element i EU's 2020-strategi« (COM(2010)0612) og til sin beslutning af 27. september 2011 om en ny handelspolitik for Europa i forbindelse med Europa 2020-strategien (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om »Handel, vækst og verdensanliggender –Handelspolitikken som et centralt element i EU's 2020-strategi« (COM(2010)0612) og til sin beslutning af 27. september 2011 om en ny handelspolitik for Europa i forbindelse med Europa 2020-strategien (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. december 2011 om hindringer for handel og investering (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. december 2011 om hindringer for handel og investering (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. april 2011 om etablering af en samlet EU-politik for internationale investeringer (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. april 2011 om etablering af en samlet EU-politik for internationale investeringer (5),

| — | der henviser til sine beslutninger af 25. november 2010 om virksomhedernes sociale ansvar i internationale handelsaftaler (6), om menneskerettigheder samt sociale og miljømæssige standarder i internationale handelsaftaler (7), og om international handelspolitik i lyset af de krav, som klimaændringerne medfører (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 25. november 2010 om virksomhedernes sociale ansvar i internationale handelsaftaler (6), om menneskerettigheder samt sociale og miljømæssige standarder i internationale handelsaftaler (7), og om international handelspolitik i lyset af de krav, som klimaændringerne medfører (8),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om »EU-Kina — Tættere partnerskab, større ansvar« (COM(2006)0631) og det ledsagende arbejdsdokument »Tættere partnerskab, større ansvar — Et oplæg til handels- og investeringspolitik i forholdet mellem EU og Kina« (COM(2006)0632), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om »EU-Kina — Tættere partnerskab, større ansvar« (COM(2006)0631) og det ledsagende arbejdsdokument »Tættere partnerskab, større ansvar — Et oplæg til handels- og investeringspolitik i forholdet mellem EU og Kina« (COM(2006)0632),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. februar 2009 om styrkelse af de europæiske SMV'ers rolle i international handel (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. februar 2009 om styrkelse af de europæiske SMV'ers rolle i international handel (9),

| — | der henviser til sin nylige afgørelse, der indfører krav om offentliggørelse for udvindings- og skovbrugsindustrien vedrørende deres betalinger til regeringer (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin nylige afgørelse, der indfører krav om offentliggørelse for udvindings- og skovbrugsindustrien vedrørende deres betalinger til regeringer (10),

| — | der henviser til EU’s og Kinas fælles afgørelse, der i februar 2012 i Beijing blev truffet på det 14. topmøde mellem EU og Kina, om at indlede forhandlinger om en bilateral investeringsaftale, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU’s og Kinas fælles afgørelse, der i februar 2012 i Beijing blev truffet på det 14. topmøde mellem EU og Kina, om at indlede forhandlinger om en bilateral investeringsaftale,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at handelen mellem EU og Kina er vokset hastigt og konstant i de seneste tre årtier og toppede i 2012 med samhandel for i alt 433,8 mia. EUR, og til, at skævheden i den bilaterale samhandel mellem EU og Kina siden 1997 har været i Kinas favør; der henviser til, at handelsunderskuddet beløb sig til 146 mia. EUR i 2012 sammenlignet med 49 mia. EUR i 2000; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at handelen mellem EU og Kina er vokset hastigt og konstant i de seneste tre årtier og toppede i 2012 med samhandel for i alt 433,8 mia. EUR, og til, at skævheden i den bilaterale samhandel mellem EU og Kina siden 1997 har været i Kinas favør; der henviser til, at handelsunderskuddet beløb sig til 146 mia. EUR i 2012 sammenlignet med 49 mia. EUR i 2000;

| B. | der henviser til, at EU's udenlandske investeringer i Kina i 2011 beløb sig til 102 mia. EUR, mens Kinas udenlandske investeringer i EU samme år beløb sig til 15 mia. EUR; der henviser til, at Kinas udenlandske investeringer i EU kun beløb sig til 3,5 mia. EUR i 2006; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU's udenlandske investeringer i Kina i 2011 beløb sig til 102 mia. EUR, mens Kinas udenlandske investeringer i EU samme år beløb sig til 15 mia. EUR; der henviser til, at Kinas udenlandske investeringer i EU kun beløb sig til 3,5 mia. EUR i 2006;

| C. | der henviser til, at Lissabontraktaten har bragt direkte udenlandske investeringer ind under Unionens enekompetence; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Lissabontraktaten har bragt direkte udenlandske investeringer ind under Unionens enekompetence;

| D. | der henviser til, at 26 EU-medlemsstater har indgået individuelle bilaterale investeringsaftaler med Kina, som stadig er i kraft; der henviser til, at EU endnu ikke har udviklet en langsigtet og bæredygtig erhvervspolitik, som kan være drivkraft i EU’s offensive og defensive interesser inden for rammerne af dens nye politik for udenlandske investeringer; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at 26 EU-medlemsstater har indgået individuelle bilaterale investeringsaftaler med Kina, som stadig er i kraft; der henviser til, at EU endnu ikke har udviklet en langsigtet og bæredygtig erhvervspolitik, som kan være drivkraft i EU’s offensive og defensive interesser inden for rammerne af dens nye politik for udenlandske investeringer;

| E. | der henviser til, at Kina — selv om arbejdskraftsomkostningerne er steget med 10 % om året i de seneste år — stadig rangerer blandt de tre største investeringsmarkeder på globalt plan; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Kina — selv om arbejdskraftsomkostningerne er steget med 10 % om året i de seneste år — stadig rangerer blandt de tre største investeringsmarkeder på globalt plan;

| F. | der henviser til, at de udviklingsmål, der kommer til udtryk i Kinas tolvte femårsplan og i Europa 2020-strategien, omfatter et stort antal fælles interesser og fælles udfordringer; der henviser til, at en større grad af integration og teknologisk udveksling mellem EU's og Kinas økonomier kan føre til synergier og gensidige fordele; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de udviklingsmål, der kommer til udtryk i Kinas tolvte femårsplan og i Europa 2020-strategien, omfatter et stort antal fælles interesser og fælles udfordringer; der henviser til, at en større grad af integration og teknologisk udveksling mellem EU's og Kinas økonomier kan føre til synergier og gensidige fordele;

| G. | der henviser til, at private og statsejede virksomheder bør drage fordel af lige konkurrencevilkår; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at private og statsejede virksomheder bør drage fordel af lige konkurrencevilkår;

| H. | der henviser til, at denne investeringsaftale er den første, der forhandles af EU på grundlag af den overordnede kompetence i medfør af Lissabontraktatens ikrafttrædelse; der henviser til, at forhandlingerne om denne investeringsaftale, herunder om markedsadgang, har et iboende potentiale til at generere stor interesse såvel som eventuel offentlig bekymring, hvorfor forhandlingerne bør gennemføres med størst mulig gennemsigtighed for at sikre den nødvendige parlamentariske kontrol og således opfylde en af de forudgående betingelser for, at Europa-Parlamentet kan give sit tilsagn til resultatet af forhandlingerne; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at denne investeringsaftale er den første, der forhandles af EU på grundlag af den overordnede kompetence i medfør af Lissabontraktatens ikrafttrædelse; der henviser til, at forhandlingerne om denne investeringsaftale, herunder om markedsadgang, har et iboende potentiale til at generere stor interesse såvel som eventuel offentlig bekymring, hvorfor forhandlingerne bør gennemføres med størst mulig gennemsigtighed for at sikre den nødvendige parlamentariske kontrol og således opfylde en af de forudgående betingelser for, at Europa-Parlamentet kan give sit tilsagn til resultatet af forhandlingerne;

| I. | der henviser til, at investorerne både skal overholde lovgivningen i værtslandet og bestemmelserne i enhver aftale indgået mellem EU og Kina, når disse træder i kraft, for fuldt ud at drage fordel af den bedst mulige beskyttelse for deres investeringer; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at investorerne både skal overholde lovgivningen i værtslandet og bestemmelserne i enhver aftale indgået mellem EU og Kina, når disse træder i kraft, for fuldt ud at drage fordel af den bedst mulige beskyttelse for deres investeringer;

| J. | der henviser til, at den ringe eller manglende gennemførelse fra Kinas side af visse grundlæggende sociale rettigheder, arbejdstagerrettigheder og miljøstandarder, som imidlertid er internationalt anerkendte, er blandt grundene til den nuværende uligevægt i samhandlen mellem EU og Kina, hvilket endda kan blive yderligere forværret gennem mere indgående investeringsforbindelser, såfremt der ikke sker fremskridt i gennemførelsen af disse rettigheder og standarder; der henviser til, at investeringsaftalen derfor ikke bør give anledning til yderligere forringelse af de sociale og miljømæssige standarder i Kina, men derimod bør bidrage til en forbedring heraf som en forudgående betingelse og derved resultere i en mere balanceret og gensidigt fordelagtig handels- og investeringsforbindelse; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den ringe eller manglende gennemførelse fra Kinas side af visse grundlæggende sociale rettigheder, arbejdstagerrettigheder og miljøstandarder, som imidlertid er internationalt anerkendte, er blandt grundene til den nuværende uligevægt i samhandlen mellem EU og Kina, hvilket endda kan blive yderligere forværret gennem mere indgående investeringsforbindelser, såfremt der ikke sker fremskridt i gennemførelsen af disse rettigheder og standarder; der henviser til, at investeringsaftalen derfor ikke bør give anledning til yderligere forringelse af de sociale og miljømæssige standarder i Kina, men derimod bør bidrage til en forbedring heraf som en forudgående betingelse og derved resultere i en mere balanceret og gensidigt fordelagtig handels- og investeringsforbindelse;

| K. | der henviser til, at en investeringsaftale også bør omfatte forpligtelser for investorerne, herunder med hensyn til at overholde fagforeningsrettigheder og andre arbejdstagerrettigheder, gennemsigtighed og miljøbeskyttelse som defineret i lovgivningen for begge parters vedkommende, og bør indgås i overensstemmelse med WTO-bestemmelser og andre relevante internationale aftaler og grundlæggende konventioner, som er blevet undertegnet og ratificeret af parterne; der henviser til, at investeringsaftaler ikke bør omfatte investeringer i særligt etablerede zoner, der omgår arbejdsrettigheder og -standarder samt andre lovgivningskrav; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at en investeringsaftale også bør omfatte forpligtelser for investorerne, herunder med hensyn til at overholde fagforeningsrettigheder og andre arbejdstagerrettigheder, gennemsigtighed og miljøbeskyttelse som defineret i lovgivningen for begge parters vedkommende, og bør indgås i overensstemmelse med WTO-bestemmelser og andre relevante internationale aftaler og grundlæggende konventioner, som er blevet undertegnet og ratificeret af parterne; der henviser til, at investeringsaftaler ikke bør omfatte investeringer i særligt etablerede zoner, der omgår arbejdsrettigheder og -standarder samt andre lovgivningskrav;

| L. | der henviser til, at produkter beregnet til eksport til EU, som er fremstillet i tvangsarbejdslejre, såsom i forbindelse med ordningen »genopdragelse gennem arbejde« (RTL), almindelig kendt som »Laogai«, ikke bør drage fordel af investeringer foretaget inden for rammerne af denne bilaterale investeringsaftale; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at produkter beregnet til eksport til EU, som er fremstillet i tvangsarbejdslejre, såsom i forbindelse med ordningen »genopdragelse gennem arbejde« (RTL), almindelig kendt som »Laogai«, ikke bør drage fordel af investeringer foretaget inden for rammerne af denne bilaterale investeringsaftale;

| M. | der henviser til, at Kommissionen og Rådet har forpligtet sig til at sikre, at EU’s investeringspolitik tager højde for principper og mål for Unionens optræden udadtil, herunder menneskerettigheder, og leve op til dette fra og med 2013; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Kommissionen og Rådet har forpligtet sig til at sikre, at EU’s investeringspolitik tager højde for principper og mål for Unionens optræden udadtil, herunder menneskerettigheder, og leve op til dette fra og med 2013;

| N. | der henviser til, at aftalen — i betragtning af at en investeringsaftale med Kina vil opgradere de økonomiske forbindelser mellem EU og Kina væsentligt — også bør yde et bidrag til at øge den politiske dialog mellem EU og Kina, navnlig med hensyn til problemstillinger vedrørende menneskerettigheder — inden for rammerne af en effektiv og resultatorienteret menneskerettighedsdialog — og med hensyn til retsstatsprincippet, med henblik på sideløbende at bevare de politiske og økonomiske forbindelser i overensstemmelse med ånden i det strategiske partnerskab; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at aftalen — i betragtning af at en investeringsaftale med Kina vil opgradere de økonomiske forbindelser mellem EU og Kina væsentligt — også bør yde et bidrag til at øge den politiske dialog mellem EU og Kina, navnlig med hensyn til problemstillinger vedrørende menneskerettigheder — inden for rammerne af en effektiv og resultatorienteret menneskerettighedsdialog — og med hensyn til retsstatsprincippet, med henblik på sideløbende at bevare de politiske og økonomiske forbindelser i overensstemmelse med ånden i det strategiske partnerskab;

| O. | der henviser til, at investorer og investeringer gennem deres forvaltningspolitikker og -praksisser bør stræbe efter at være i tråd med udviklingsmålene for værtslandene og de lokale myndigheder, hvor investeringen er anbragt; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at investorer og investeringer gennem deres forvaltningspolitikker og -praksisser bør stræbe efter at være i tråd med udviklingsmålene for værtslandene og de lokale myndigheder, hvor investeringen er anbragt;

| 1. | glæder sig over styrkelsen af de økonomiske forbindelser mellem EU og Kina; opfordrer EU og Kina til at tilstræbe et velafbalanceret samarbejde, som bygger på partnerskab, regelmæssig dialog på højt plan og gensidige fordele i stedet for på illoyal konkurrence og konfrontation; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over styrkelsen af de økonomiske forbindelser mellem EU og Kina; opfordrer EU og Kina til at tilstræbe et velafbalanceret samarbejde, som bygger på partnerskab, regelmæssig dialog på højt plan og gensidige fordele i stedet for på illoyal konkurrence og konfrontation;

| 2. | påpeger, at Kina efter at have tiltrådt WTO i 2001 bør tillægge en handelsliberalisering og en åbning af deres marked en større betydning for at sikre lige konkurrencevilkår og fremskynde fjernelsen af de kunstige hindringer, som virksomheder konfronteres med i forsøget på at opnå adgang til det kinesiske marked; |
| --- | --- |

2.

påpeger, at Kina efter at have tiltrådt WTO i 2001 bør tillægge en handelsliberalisering og en åbning af deres marked en større betydning for at sikre lige konkurrencevilkår og fremskynde fjernelsen af de kunstige hindringer, som virksomheder konfronteres med i forsøget på at opnå adgang til det kinesiske marked;

| 3. | bemærker, at europæiske virksomheder udtrykker dyb beklagelse over eksistensen af de mange toldmæssige og ikke-toldmæssige hindringer på det kinesiske marked, som f.eks. visse former for forskelsbehandling af udenlandske aktører, og over kompleksiteten i toldstrukturen og de tekniske handelshindringer; |
| --- | --- |

3.

bemærker, at europæiske virksomheder udtrykker dyb beklagelse over eksistensen af de mange toldmæssige og ikke-toldmæssige hindringer på det kinesiske marked, som f.eks. visse former for forskelsbehandling af udenlandske aktører, og over kompleksiteten i toldstrukturen og de tekniske handelshindringer;

| 4. | glæder sig over, at markedsadgang indgår i forhandlingsmandatet; mener, at en forsikring fra Kina om at inddrage spørgsmålet om markedsadgang i forhandlingerne bør være en forhåndsbetingelse for at indlede forhandlingerne; |
| --- | --- |

4.

glæder sig over, at markedsadgang indgår i forhandlingsmandatet; mener, at en forsikring fra Kina om at inddrage spørgsmålet om markedsadgang i forhandlingerne bør være en forhåndsbetingelse for at indlede forhandlingerne;

| 5. | understreger behovet for udtrykkeligt at inddrage både direkte udenlandske investeringer (FDI) og porteføljeinvesteringer i forhandlingsprocessen; |
| --- | --- |

5.

understreger behovet for udtrykkeligt at inddrage både direkte udenlandske investeringer (FDI) og porteføljeinvesteringer i forhandlingsprocessen;

| 6. | bemærker, at kinesiske virksomheder generelt anser EU som et stabilt investeringsmiljø, men beklager hvad de anser som EU’s resterende eksportstøtte til europæiske landbrugsprodukter og eksistensen af visse handelsbarrierer til EU-markedet, såsom tekniske handelshindringer og barrierer oprettet med henblik på at blokere for tredjelandes investering i visse medlemsstater, og at de opfordrer til at fjerne de resterende uberettigede barrierer og lette investering i medlemsstaterne; minder dog om, at der for nyligt blev indført en sikkerhedsmekanisme for kontrol af udenlandske investeringer i Kina, og at begge parters anvendelse af sådanne mekanismer kan være baseret på rimelige grunde; påpeger, at EU og Kina kan have legitime sikkerhedshensyn, som kan berettige en hel eller delvis udelukkelse af visse sektorer fra udenlandske investeringer på midlertidig eller langsigtet basis; |
| --- | --- |

6.

bemærker, at kinesiske virksomheder generelt anser EU som et stabilt investeringsmiljø, men beklager hvad de anser som EU’s resterende eksportstøtte til europæiske landbrugsprodukter og eksistensen af visse handelsbarrierer til EU-markedet, såsom tekniske handelshindringer og barrierer oprettet med henblik på at blokere for tredjelandes investering i visse medlemsstater, og at de opfordrer til at fjerne de resterende uberettigede barrierer og lette investering i medlemsstaterne; minder dog om, at der for nyligt blev indført en sikkerhedsmekanisme for kontrol af udenlandske investeringer i Kina, og at begge parters anvendelse af sådanne mekanismer kan være baseret på rimelige grunde; påpeger, at EU og Kina kan have legitime sikkerhedshensyn, som kan berettige en hel eller delvis udelukkelse af visse sektorer fra udenlandske investeringer på midlertidig eller langsigtet basis;

| 7. | påpeger, at den almindeligste måde, hvorpå udenlandske virksomheder for øjeblikket får lov til at etablere sig i Kina, er via joint venture-selskaber, som ofte er forbundet med overførsel af strategisk teknologi, hvilket fremmer Kinas konkurrencemæssige udvikling til skade for den europæiske industri; er overbevist om, at større åbenhed fra Kinas side over for indførelsen af andre lovreguleringer, der tillader udenlandske investorer at etablere sig, kombineret med en bedre beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, industriel ejendomsret, varemærker og geografiske oprindelsesbetegnelser for produkter, er en afgørende faktor, som vil være til gavn for begge parter, og som vil sikre en større grad af integration mellem de europæiske og kinesiske økonomier på baggrund af en mere strategisk tilgang til et økonomisk samarbejde, der bl.a. er rettet mod miljøvenlig teknologi og innovation; |
| --- | --- |

7.

påpeger, at den almindeligste måde, hvorpå udenlandske virksomheder for øjeblikket får lov til at etablere sig i Kina, er via joint venture-selskaber, som ofte er forbundet med overførsel af strategisk teknologi, hvilket fremmer Kinas konkurrencemæssige udvikling til skade for den europæiske industri; er overbevist om, at større åbenhed fra Kinas side over for indførelsen af andre lovreguleringer, der tillader udenlandske investorer at etablere sig, kombineret med en bedre beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, industriel ejendomsret, varemærker og geografiske oprindelsesbetegnelser for produkter, er en afgørende faktor, som vil være til gavn for begge parter, og som vil sikre en større grad af integration mellem de europæiske og kinesiske økonomier på baggrund af en mere strategisk tilgang til et økonomisk samarbejde, der bl.a. er rettet mod miljøvenlig teknologi og innovation;

| 8. | er overbevist om, at bedre beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og effektiv håndhævelse af de tilhørende bestemmelser i Kina i høj grad vil tilskynde EU og andre udenlandske investorer til at investere, udveksle ny teknologisk kapacitet og modernisere de eksisterende teknologier i landet, navnlig med hensyn til miljømæssigt sunde teknologier; |
| --- | --- |

8.

er overbevist om, at bedre beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og effektiv håndhævelse af de tilhørende bestemmelser i Kina i høj grad vil tilskynde EU og andre udenlandske investorer til at investere, udveksle ny teknologisk kapacitet og modernisere de eksisterende teknologier i landet, navnlig med hensyn til miljømæssigt sunde teknologier;

| 9. | bifalder de kinesiske myndigheders indsats siden Kinas optagelse i WTO for at forbedre håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder, men beklager dog fortsat den utilstrækkelige beskyttelse af disse rettigheder og manglen på konkret støtte til europæiske virksomheder, navnlig til SMV’er, for at sætte dem i stand til effektivt at bekæmpe krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder; |
| --- | --- |

9.

bifalder de kinesiske myndigheders indsats siden Kinas optagelse i WTO for at forbedre håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder, men beklager dog fortsat den utilstrækkelige beskyttelse af disse rettigheder og manglen på konkret støtte til europæiske virksomheder, navnlig til SMV’er, for at sætte dem i stand til effektivt at bekæmpe krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder;

| 10. | er bekymret over manglende vederhæftighed i det kinesiske retssystem, som ikke er i stand til at sikre overholdelse af aftalemæssige forpligtelser, og over den manglende gennemsigtighed og ensartethed i gennemførelsen af investeringsbestemmelserne; |
| --- | --- |

10.

er bekymret over manglende vederhæftighed i det kinesiske retssystem, som ikke er i stand til at sikre overholdelse af aftalemæssige forpligtelser, og over den manglende gennemsigtighed og ensartethed i gennemførelsen af investeringsbestemmelserne;

| 11. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at forhandle en ambitiøs og velafbalanceret investeringsaftale på plads mellem EU og Kina, som tilstræber at skabe et bedre klima for EU-investorer i Kina og omvendt, herunder øget adgang til markedet, for at øge de gensidige kapitalstrømme og sikre gennemsigtighed i både statsejede og private kinesiske virksomheder, der investerer i partnerøkonomien; anbefaler, at OECD's retningslinjer for selskabsstyring anvendes som et referencedokument; insisterer endvidere på en bedre håndhævelse af lovgivningen for at sikre rimelig konkurrence mellem offentlige og private aktører, begrænse korruption og styrke retssikkerheden og den retlige forudsigelighed for erhvervsklimaet i Kina; |
| --- | --- |

11.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at forhandle en ambitiøs og velafbalanceret investeringsaftale på plads mellem EU og Kina, som tilstræber at skabe et bedre klima for EU-investorer i Kina og omvendt, herunder øget adgang til markedet, for at øge de gensidige kapitalstrømme og sikre gennemsigtighed i både statsejede og private kinesiske virksomheder, der investerer i partnerøkonomien; anbefaler, at OECD's retningslinjer for selskabsstyring anvendes som et referencedokument; insisterer endvidere på en bedre håndhævelse af lovgivningen for at sikre rimelig konkurrence mellem offentlige og private aktører, begrænse korruption og styrke retssikkerheden og den retlige forudsigelighed for erhvervsklimaet i Kina;

| 12. | understreger betydningen af gennem denne aftale at opstille forhåndsbetingelserne for rimelig konkurrence mellem EU og Kina; anbefaler, at Kommissionen med dette mål for øje forhandler sig frem til strenge og bindende bestemmelser om gennemsigtighed og rimelig konkurrence, således at lige konkurrencevilkår også gælder for statsejede virksomheder og statslige formuefondes investeringspraksisser; |
| --- | --- |

12.

understreger betydningen af gennem denne aftale at opstille forhåndsbetingelserne for rimelig konkurrence mellem EU og Kina; anbefaler, at Kommissionen med dette mål for øje forhandler sig frem til strenge og bindende bestemmelser om gennemsigtighed og rimelig konkurrence, således at lige konkurrencevilkår også gælder for statsejede virksomheder og statslige formuefondes investeringspraksisser;

| 13. | kræver, at aftalen, som der forhandles om, både omfatter markedsadgang og investorbeskyttelse; |
| --- | --- |

13.

kræver, at aftalen, som der forhandles om, både omfatter markedsadgang og investorbeskyttelse;

| 14. | understreger, at ingen elementer i investeringsaftalen bør indskrænke parternes politiske råderum og deres mulighed for at lovgive for at forfølge legitime og berettigede politiske mål, samtidig med at det sikres, at sådanne tiltag ikke annullerer de fordele, som parterne har opnået gennem forpligtelserne; understreger, at sikring af retsstatsprincippet for alle EU’s og Kinas investorer og borgere fortsat skal prioriteres højst; |
| --- | --- |

14.

understreger, at ingen elementer i investeringsaftalen bør indskrænke parternes politiske råderum og deres mulighed for at lovgive for at forfølge legitime og berettigede politiske mål, samtidig med at det sikres, at sådanne tiltag ikke annullerer de fordele, som parterne har opnået gennem forpligtelserne; understreger, at sikring af retsstatsprincippet for alle EU’s og Kinas investorer og borgere fortsat skal prioriteres højst;

| 15. | opfordrer Kommissionen til at sikre fuldstændig gennemsigtighed i statslige formuefonde; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Kommissionen til at sikre fuldstændig gennemsigtighed i statslige formuefonde;

| 16. | bemærker, at der bør oprettes en tydelig forhandlingstidsramme, og at en rimelig og meningsfuld overgangsperiode bør tages i betragtning; |
| --- | --- |

16.

bemærker, at der bør oprettes en tydelig forhandlingstidsramme, og at en rimelig og meningsfuld overgangsperiode bør tages i betragtning;

| 17. | mener, at investeringsaftalen med Kina bør være baseret på medlemsstaternes erfaringer med hensyn til bedste praksis, bidrage til øget sammenhæng og omfatte følgende standarder:






  — | ikke-forskelsbehandling (national behandling og merbegunstigelsesbehandling for investorer og investeringer under tilsvarende omstændigheder) |
| --- | --- | --- |

17.

mener, at investeringsaftalen med Kina bør være baseret på medlemsstaternes erfaringer med hensyn til bedste praksis, bidrage til øget sammenhæng og omfatte følgende standarder:

—

ikke-forskelsbehandling (national behandling og merbegunstigelsesbehandling for investorer og investeringer under tilsvarende omstændigheder)

| — | forbud mod åbenlys vilkårlighed i beslutningstagningen |
| --- | --- |

—

forbud mod åbenlys vilkårlighed i beslutningstagningen

| — | forbud mod manglende adgang til domstolsprøvelse og tilsidesættelse af de grundlæggende principper om en retfærdig procedure |
| --- | --- |

—

forbud mod manglende adgang til domstolsprøvelse og tilsidesættelse af de grundlæggende principper om en retfærdig procedure

| — | forpligtelsen til ikke at forhindre retfærdighed i strafferetlige, civilretlige og forvaltningsretlige procedurer i overensstemmelse med princippet om en retfærdig rettergang, som indgår i verdens førende retssystemer |
| --- | --- |

—

forpligtelsen til ikke at forhindre retfærdighed i strafferetlige, civilretlige og forvaltningsretlige procedurer i overensstemmelse med princippet om en retfærdig rettergang, som indgår i verdens førende retssystemer

| — | forbud mod grov behandling af investorer, herunder tvangsforanstaltninger, voldelig tvang og chikane |
| --- | --- |

—

forbud mod grov behandling af investorer, herunder tvangsforanstaltninger, voldelig tvang og chikane

| — | beskyttelse mod direkte og indirekte ekspropriation og mulighed for passende kompensation for enhver skade, der lides i tilfælde af ekspropriation |
| --- | --- |

—

beskyttelse mod direkte og indirekte ekspropriation og mulighed for passende kompensation for enhver skade, der lides i tilfælde af ekspropriation

| — | overholdelse af legalitetsprincippet ved nationaliseringer; |
| --- | --- |

—

overholdelse af legalitetsprincippet ved nationaliseringer;

| 18. | bekræfter endnu engang, at kvalitet i lyset af den vellykkede afslutning af forhandlingerne altid skal veje tungere end hastighed; |
| --- | --- |

18.

bekræfter endnu engang, at kvalitet i lyset af den vellykkede afslutning af forhandlingerne altid skal veje tungere end hastighed;

| 19. | bemærker, at aftalen om investeringsbeskyttelse bør omfatte tydelige definitioner af de investeringer og investorer, der skal beskyttes, og at investeringer, som udelukkende er af spekulativ karakter, ikke bør beskyttes; |
| --- | --- |

19.

bemærker, at aftalen om investeringsbeskyttelse bør omfatte tydelige definitioner af de investeringer og investorer, der skal beskyttes, og at investeringer, som udelukkende er af spekulativ karakter, ikke bør beskyttes;

| 20. | opfordrer til at sikre, at aftalen er forenelig med multilaterale forpligtelser i henhold til GATS med henblik på at opfylde kriterierne i aftalen om økonomisk integration; |
| --- | --- |

20.

opfordrer til at sikre, at aftalen er forenelig med multilaterale forpligtelser i henhold til GATS med henblik på at opfylde kriterierne i aftalen om økonomisk integration;

| 21. | glæder sig over, at den forventede forbedring af retssikkerheden vil gøre det lettere for SMV’er at investere i udlandet og påpeger, at SMV’ernes stemme skal høres i forbindelse med forhandlingerne (herunder gennem inddragelse af EU’s nye center for små og mellemstore virksomheder i Kina, EU’s hjælpetjeneste om intellektuelle ejendomsrettigheder for SMV’er og EU’s handelskammer i Kina), således at den aftale, som skal indgås, fremmer internationaliseringen af de SMV’er, der er villige til at indtræde på den anden parts marked; |
| --- | --- |

21.

glæder sig over, at den forventede forbedring af retssikkerheden vil gøre det lettere for SMV’er at investere i udlandet og påpeger, at SMV’ernes stemme skal høres i forbindelse med forhandlingerne (herunder gennem inddragelse af EU’s nye center for små og mellemstore virksomheder i Kina, EU’s hjælpetjeneste om intellektuelle ejendomsrettigheder for SMV’er og EU’s handelskammer i Kina), således at den aftale, som skal indgås, fremmer internationaliseringen af de SMV’er, der er villige til at indtræde på den anden parts marked;

| 22. | understreger, at en forudgående betingelse for indgåelse af aftalen bør være inddragelsen af et stærkt tilsagn fra parternes side om bæredygtig og inklusiv udvikling af de økonomiske, sociale og miljømæssige dimensioner i forbindelse med investering med henblik på at opbygge en mere afbalanceret handels- og investeringsforbindelse mellem EU og Kina, som ikke hovedsageligt er baseret på lave beskæftigelsesomkostninger og dårlige miljøstandarder i Kina; |
| --- | --- |

22.

understreger, at en forudgående betingelse for indgåelse af aftalen bør være inddragelsen af et stærkt tilsagn fra parternes side om bæredygtig og inklusiv udvikling af de økonomiske, sociale og miljømæssige dimensioner i forbindelse med investering med henblik på at opbygge en mere afbalanceret handels- og investeringsforbindelse mellem EU og Kina, som ikke hovedsageligt er baseret på lave beskæftigelsesomkostninger og dårlige miljøstandarder i Kina;

| 23. | understreger, at investeringsaftaler, som EU indgår, ikke må være i modstrid med de grundlæggende værdier, som EU ønsker at fremme via sine eksterne politikker, og i denne forbindelse ikke må undergrave det offentliges mulighed for intervention, navnlig når der forfølges offentlige strategiske mål, sociale og miljømæssige kriterier, menneskerettigheder, bekæmpelsen af forfalskninger, offentlig sikkerhed, arbejdstager- og forbrugerrettigheder, folkesundhed og sikkerhed, erhvervspolitik og kulturel mangfoldighed; opfordrer til at indføje de respektive specifikke og obligatoriske klausuler i aftalen; |
| --- | --- |

23.

understreger, at investeringsaftaler, som EU indgår, ikke må være i modstrid med de grundlæggende værdier, som EU ønsker at fremme via sine eksterne politikker, og i denne forbindelse ikke må undergrave det offentliges mulighed for intervention, navnlig når der forfølges offentlige strategiske mål, sociale og miljømæssige kriterier, menneskerettigheder, bekæmpelsen af forfalskninger, offentlig sikkerhed, arbejdstager- og forbrugerrettigheder, folkesundhed og sikkerhed, erhvervspolitik og kulturel mangfoldighed; opfordrer til at indføje de respektive specifikke og obligatoriske klausuler i aftalen;

| 24. | kræver, at beskyttelse af offentlige tjenester i stil med andre handelsforpligtelser, som EU har indgået, forbliver et grundlæggende princip inden for rammerne af denne aftale; |
| --- | --- |

24.

kræver, at beskyttelse af offentlige tjenester i stil med andre handelsforpligtelser, som EU har indgået, forbliver et grundlæggende princip inden for rammerne af denne aftale;

| 25. | understreger, at den fremtidige udvikling af investeringsaftalen mellem EU og Kina baseres på gensidig tillid og under fuld overholdelse af WTO-forpligtelserne; udtrykker dyb beklagelse over den store grad af offentlige subsidier til visse potentielle vækstsektorer, herunder solcellepaneler, og anmoder Kommissionen om at sikre, at den skadelige effekt af en sådan dumping og ydelse af subsidier fjernes fuldstændigt for at fremskynde forhandlingerne; |
| --- | --- |

25.

understreger, at den fremtidige udvikling af investeringsaftalen mellem EU og Kina baseres på gensidig tillid og under fuld overholdelse af WTO-forpligtelserne; udtrykker dyb beklagelse over den store grad af offentlige subsidier til visse potentielle vækstsektorer, herunder solcellepaneler, og anmoder Kommissionen om at sikre, at den skadelige effekt af en sådan dumping og ydelse af subsidier fjernes fuldstændigt for at fremskynde forhandlingerne;

| 26. | anbefaler, hvad angår markedsadgang, at begge parter forpligter sig til passende indfasningsperioder og overgangsordninger for visse sektorer med henblik på at lette overgangen til fuldstændig eller delvis liberalisering af nævnte sektorer; anerkender også, at begge parter muligvis ikke er i stand til at påtage sig forpligtelser i visse sektorer; opfordrer i denne sammenhæng til at udelukke kulturelle og audiovisuelle medietjenester fra forhandlingerne om markedsadgang i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i EU-traktaterne; understreger behovet for at tage hånd om interventionistiske erhvervspolitikker, uhensigtsmæssig beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, tvetydigheder i indhold og anvendelse af bestemmelser og andre ikke-toldmæssige og tekniske handelshindringer; |
| --- | --- |

26.

anbefaler, hvad angår markedsadgang, at begge parter forpligter sig til passende indfasningsperioder og overgangsordninger for visse sektorer med henblik på at lette overgangen til fuldstændig eller delvis liberalisering af nævnte sektorer; anerkender også, at begge parter muligvis ikke er i stand til at påtage sig forpligtelser i visse sektorer; opfordrer i denne sammenhæng til at udelukke kulturelle og audiovisuelle medietjenester fra forhandlingerne om markedsadgang i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i EU-traktaterne; understreger behovet for at tage hånd om interventionistiske erhvervspolitikker, uhensigtsmæssig beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, tvetydigheder i indhold og anvendelse af bestemmelser og andre ikke-toldmæssige og tekniske handelshindringer;

| 27. | mener, at aftalen i lyset af adgangsvanskelighederne til det kinesiske marked som følge af statsejede virksomheders position og med henblik på at være afbalanceret bør anses for en enestående mulighed for at oprette lige konkurrencevilkår mellem statsejede og private virksomheder; |
| --- | --- |

27.

mener, at aftalen i lyset af adgangsvanskelighederne til det kinesiske marked som følge af statsejede virksomheders position og med henblik på at være afbalanceret bør anses for en enestående mulighed for at oprette lige konkurrencevilkår mellem statsejede og private virksomheder;

| 28. | påpeger, at der i aftalen er behov for at sikre, at EU har mulighed for at udelukke visse strategiske sektorer for kinesiske investorer; |
| --- | --- |

28.

påpeger, at der i aftalen er behov for at sikre, at EU har mulighed for at udelukke visse strategiske sektorer for kinesiske investorer;

| 29. | understreger, at aftalen bør tillade parterne, og med hensyn til Unionen også dens medlemsstater, at fastlægge og gennemføre politikker til fremme og beskyttelse af kulturel mangfoldighed; |
| --- | --- |

29.

understreger, at aftalen bør tillade parterne, og med hensyn til Unionen også dens medlemsstater, at fastlægge og gennemføre politikker til fremme og beskyttelse af kulturel mangfoldighed;

| 30. | betoner, at aftalen skal fremme bæredygtige og inklusive investeringer og investeringer, som respekterer miljøet, især inden for udvindingsindustrien, og sikrer gode arbejdsvilkår i de virksomheder, der investeres i; |
| --- | --- |

30.

betoner, at aftalen skal fremme bæredygtige og inklusive investeringer og investeringer, som respekterer miljøet, især inden for udvindingsindustrien, og sikrer gode arbejdsvilkår i de virksomheder, der investeres i;

| 31. | opfordrer til, at der i aftalen indføres en klausul om, at en investor skal forsyne en potentiel værtsstat med alle de oplysninger, som denne måtte kræve vedrørende den pågældende investering med henblik på at træffe en afgørelse om denne investering eller udelukkende til statistiske formål, idet værtsstaten dog skal beskytte alle fortrolige forretningsoplysninger mod enhver form for offentliggørelse, som kan skade investorens eller investeringens konkurrencemæssige position; |
| --- | --- |

31.

opfordrer til, at der i aftalen indføres en klausul om, at en investor skal forsyne en potentiel værtsstat med alle de oplysninger, som denne måtte kræve vedrørende den pågældende investering med henblik på at træffe en afgørelse om denne investering eller udelukkende til statistiske formål, idet værtsstaten dog skal beskytte alle fortrolige forretningsoplysninger mod enhver form for offentliggørelse, som kan skade investorens eller investeringens konkurrencemæssige position;

| 32. | insisterer på, at det i den fremtidige aftale er nødvendigt at indføje bestemmelser om gennemsigtighed og styring af statsejede virksomheder og statslige investeringsfonde, som er baseret på Santiago-principperne, som er vedtaget i IMF-regi, og som definerer principperne, som er knyttet til styring af og institutionel opbygning for statslige investeringsfonde samt gennemsigtigheden i disses investeringsstrategier; |
| --- | --- |

32.

insisterer på, at det i den fremtidige aftale er nødvendigt at indføje bestemmelser om gennemsigtighed og styring af statsejede virksomheder og statslige investeringsfonde, som er baseret på Santiago-principperne, som er vedtaget i IMF-regi, og som definerer principperne, som er knyttet til styring af og institutionel opbygning for statslige investeringsfonde samt gennemsigtigheden i disses investeringsstrategier;

| 33. | gentager sin opfordring til at indføre en klausul om effektiv udøvelse af en socialt ansvarlig praksis i overensstemmelse med FN’s vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder; bekræfter, at investorer bør anvende henholdsvis ILO's trepartserklæring om multinationale virksomheder og socialpolitik og OECD’s retningslinjer for multinationale virksomheder samt specifikke eller sektorbestemte standarder om ansvarlig praksis, hvor disse findes; opfordrer til, at der i aftalen indføres bindende social- og miljømæssige klausuler som et led i et fuldgyldigt kapitel om bæredygtig udvikling, der er underlagt et tvistbilæggelsessystem; anmoder begge parter om at gennemføre en bæredygtig og inklusiv investeringsstrategi, som omfatter en bindende klausul om virksomheders sociale ansvar med konkrete retningslinjer for investorer samt en effektiv vurderingsmetode for offentlige myndigheder, der fører tilsyn med de deraf følgende investeringer med hensyn til deres sociale og miljømæssige konsekvenser; |
| --- | --- |

33.

gentager sin opfordring til at indføre en klausul om effektiv udøvelse af en socialt ansvarlig praksis i overensstemmelse med FN’s vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder; bekræfter, at investorer bør anvende henholdsvis ILO's trepartserklæring om multinationale virksomheder og socialpolitik og OECD’s retningslinjer for multinationale virksomheder samt specifikke eller sektorbestemte standarder om ansvarlig praksis, hvor disse findes; opfordrer til, at der i aftalen indføres bindende social- og miljømæssige klausuler som et led i et fuldgyldigt kapitel om bæredygtig udvikling, der er underlagt et tvistbilæggelsessystem; anmoder begge parter om at gennemføre en bæredygtig og inklusiv investeringsstrategi, som omfatter en bindende klausul om virksomheders sociale ansvar med konkrete retningslinjer for investorer samt en effektiv vurderingsmetode for offentlige myndigheder, der fører tilsyn med de deraf følgende investeringer med hensyn til deres sociale og miljømæssige konsekvenser;

| 34. | påpeger, at aftalen skal forpligte kinesiske investorer i EU til at efterkomme europæiske ordninger vedrørende sociale standarder og social dialog; |
| --- | --- |

34.

påpeger, at aftalen skal forpligte kinesiske investorer i EU til at efterkomme europæiske ordninger vedrørende sociale standarder og social dialog;

| 35. | understreger behovet for, at den bilaterale investeringsaftale mellem EU og Kina skal føre til både bæredygtig vækst og jobskabelse og skabe synergier og positive spillovereffekter med andre regionale handels- og investeringsaftaler, som EU og Kina er en del af; |
| --- | --- |

35.

understreger behovet for, at den bilaterale investeringsaftale mellem EU og Kina skal føre til både bæredygtig vækst og jobskabelse og skabe synergier og positive spillovereffekter med andre regionale handels- og investeringsaftaler, som EU og Kina er en del af;

| 36. | opfordrer Kommissionen til at supplere sin konsekvensanalyse med en vurdering af de indvirkninger, som investeringsaftalen mellem EU og Kina har på menneskerettigheder, således som den har forpligtet sig til at gøre under den strategiske ramme og handlingsplan for menneskerettigheder og demokrati; |
| --- | --- |

36.

opfordrer Kommissionen til at supplere sin konsekvensanalyse med en vurdering af de indvirkninger, som investeringsaftalen mellem EU og Kina har på menneskerettigheder, således som den har forpligtet sig til at gøre under den strategiske ramme og handlingsplan for menneskerettigheder og demokrati;

| 37. | mener, at aftalen skal omfatte en bestemmelse om, at alle investorer er forpligtet til at overholde værtspartens lovgivning på lokalt, regionalt, nationalt og hvis relevant overnationalt plan fuldt ud, og at investorer, der ikke overholder retsstatsprincippet, gøres til genstand for civile erstatningssøgsmål ved den relevante domsmyndighed i forbindelse med retsstridige handlinger eller beslutninger, som er truffet i relation til investeringen, herunder sager, hvor sådanne handlinger eller beslutninger fører til betydelige miljøskader, personskader eller tab af menneskeliv; |
| --- | --- |

37.

mener, at aftalen skal omfatte en bestemmelse om, at alle investorer er forpligtet til at overholde værtspartens lovgivning på lokalt, regionalt, nationalt og hvis relevant overnationalt plan fuldt ud, og at investorer, der ikke overholder retsstatsprincippet, gøres til genstand for civile erstatningssøgsmål ved den relevante domsmyndighed i forbindelse med retsstridige handlinger eller beslutninger, som er truffet i relation til investeringen, herunder sager, hvor sådanne handlinger eller beslutninger fører til betydelige miljøskader, personskader eller tab af menneskeliv;

| 38. | insisterer på, at der i aftalen bør medtages en bestemmelse, som forbyder udvanding af social- og miljølovgivningen for at tiltrække investeringer og sikrer, at ingen af parterne gennem vedvarende eller gentagne handlinger eller manglende handling må undlade at håndhæve lovgivningen for at fremme tilvejebringelse, erhvervelse, udvidelse eller fastholdelse af en investering på deres territorium; |
| --- | --- |

38.

insisterer på, at der i aftalen bør medtages en bestemmelse, som forbyder udvanding af social- og miljølovgivningen for at tiltrække investeringer og sikrer, at ingen af parterne gennem vedvarende eller gentagne handlinger eller manglende handling må undlade at håndhæve lovgivningen for at fremme tilvejebringelse, erhvervelse, udvidelse eller fastholdelse af en investering på deres territorium;

| 39. | insisterer på, at den bilaterale investeringsaftale mellem EU og Kina skal være i overensstemmelse med gældende EU-ret, herunder den gældende social- og miljølovgivning, og på, at ingen af parterne må undlade på effektiv vis at håndhæve deres nationale lovgivning på disse områder, således at alle bestemmelser i denne aftale tilskynder til retsmæssig tilvejebringelse, erhvervelse, udvidelse eller fastholdelse af en investering på det respektive territorium for begge parter og til at fremme de bedste virksomhedspraksisser og handelsmæssig loyalitet; |
| --- | --- |

39.

insisterer på, at den bilaterale investeringsaftale mellem EU og Kina skal være i overensstemmelse med gældende EU-ret, herunder den gældende social- og miljølovgivning, og på, at ingen af parterne må undlade på effektiv vis at håndhæve deres nationale lovgivning på disse områder, således at alle bestemmelser i denne aftale tilskynder til retsmæssig tilvejebringelse, erhvervelse, udvidelse eller fastholdelse af en investering på det respektive territorium for begge parter og til at fremme de bedste virksomhedspraksisser og handelsmæssig loyalitet;

| 40. | insisterer på behovet for, at der i aftalen stilles krav om, at udenlandske investorer skal overholde EU's databeskyttelsesstandarder; |
| --- | --- |

40.

insisterer på behovet for, at der i aftalen stilles krav om, at udenlandske investorer skal overholde EU's databeskyttelsesstandarder;

| 41. | er stærkt bekymret over de internationale voldgiftsinstansers skønsbeføjelser til at fortolke bestemmelserne om investorbeskyttelse bredt, som fører til udelukkelse af legitime offentlige reguleringsbestemmelser; kræver, at de af parterne udpegede voldgiftsinstanser er upartiske og uafhængige samt at denne voldgift følger en adfærdskodeks, som både er baseret på bestemmelserne under De Forenede Nationers Kommission for International Handelsret (UNCITRAL), på bestemmelserne under Det Internationale Center til Bilæggelse af Investeringstvister (ICSID) eller på alle andre internationale konventioner og standarder, som parterne har anerkendt og accepteret; |
| --- | --- |

41.

er stærkt bekymret over de internationale voldgiftsinstansers skønsbeføjelser til at fortolke bestemmelserne om investorbeskyttelse bredt, som fører til udelukkelse af legitime offentlige reguleringsbestemmelser; kræver, at de af parterne udpegede voldgiftsinstanser er upartiske og uafhængige samt at denne voldgift følger en adfærdskodeks, som både er baseret på bestemmelserne under De Forenede Nationers Kommission for International Handelsret (UNCITRAL), på bestemmelserne under Det Internationale Center til Bilæggelse af Investeringstvister (ICSID) eller på alle andre internationale konventioner og standarder, som parterne har anerkendt og accepteret;

| 42. | mener, at aftalen som en hovedprioritet bør medtage effektive tvistbilæggelsessystemer mellem stater og mellem investorer og stater i anvendelsesområdet for den bilaterale investeringsaftale mellem EU og Kina for på den ene side at forebygge, at uvederhæftige krav fører til uberettigede voldgiftssager og på den anden side at sikre, at alle investorer har adgang til en retfærdig rettergang, som efterfølges af en øjeblikkelig fuldbyrdelse af alle voldgiftskendelser; |
| --- | --- |

42.

mener, at aftalen som en hovedprioritet bør medtage effektive tvistbilæggelsessystemer mellem stater og mellem investorer og stater i anvendelsesområdet for den bilaterale investeringsaftale mellem EU og Kina for på den ene side at forebygge, at uvederhæftige krav fører til uberettigede voldgiftssager og på den anden side at sikre, at alle investorer har adgang til en retfærdig rettergang, som efterfølges af en øjeblikkelig fuldbyrdelse af alle voldgiftskendelser;

| 43. | er af den opfattelse, at aftalen bør fastsætte bestemmelser om tvistbilæggelsesprocedurer mellem stater samt tvistbilæggelsesordninger mellem investor og stat, som indgår i en passende retlig ramme, og som er underlagt strenge gennemsigtighedskriterier; |
| --- | --- |

43.

er af den opfattelse, at aftalen bør fastsætte bestemmelser om tvistbilæggelsesprocedurer mellem stater samt tvistbilæggelsesordninger mellem investor og stat, som indgår i en passende retlig ramme, og som er underlagt strenge gennemsigtighedskriterier;

| 44. | opfordrer EU og Kina til i fællesskab at indføre en ordning for tidlig varsling med henblik på at give dem selv mulighed for proaktivt at løse handels- og investeringstvister på det tidligst muligt stadie ved at tage alle hensigtsmæssige foranstaltninger i anvendelse, derunder blød magt og handelsdiplomati; |
| --- | --- |

44.

opfordrer EU og Kina til i fællesskab at indføre en ordning for tidlig varsling med henblik på at give dem selv mulighed for proaktivt at løse handels- og investeringstvister på det tidligst muligt stadie ved at tage alle hensigtsmæssige foranstaltninger i anvendelse, derunder blød magt og handelsdiplomati;

| 45. | mener ligeledes, at aftalen bør indeholde ordninger til udenretslig tvistbilæggelse for at gennemføre en hurtig, overkommelig og mindelig bilæggelse af tvister mellem parter, som frit beslutter at anvende dette; |
| --- | --- |

45.

mener ligeledes, at aftalen bør indeholde ordninger til udenretslig tvistbilæggelse for at gennemføre en hurtig, overkommelig og mindelig bilæggelse af tvister mellem parter, som frit beslutter at anvende dette;

| 46. | foreslår, at der i aftalen indføres præcise definitioner af fleksible tvistbilæggelsesordninger, såsom mægling om f.eks. varighed, omkostninger og gennemførelse af de løsninger, som parterne har accepteret; |
| --- | --- |

46.

foreslår, at der i aftalen indføres præcise definitioner af fleksible tvistbilæggelsesordninger, såsom mægling om f.eks. varighed, omkostninger og gennemførelse af de løsninger, som parterne har accepteret;

| 47. | giver udtryk for den holdning, at en investeringsaftale mellem EU og Kina, når den er indgået og fuldt ud ratificeret, vil erstatte alle eksisterende bilaterale investeringsaftaler mellem de enkelte EU-medlemsstater og Kina i tråd med Unionens lovgivning; |
| --- | --- |

47.

giver udtryk for den holdning, at en investeringsaftale mellem EU og Kina, når den er indgået og fuldt ud ratificeret, vil erstatte alle eksisterende bilaterale investeringsaftaler mellem de enkelte EU-medlemsstater og Kina i tråd med Unionens lovgivning;

| 48. | anbefaler, at forhandlingerne kun indledes, såfremt der er givet et officielt forudgående samtykke fra det kinesiske statsråds side om at inddrage markedsadgang i investeringsaftalen; |
| --- | --- |

48.

anbefaler, at forhandlingerne kun indledes, såfremt der er givet et officielt forudgående samtykke fra det kinesiske statsråds side om at inddrage markedsadgang i investeringsaftalen;

| 49. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

49.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 264 E af 13.9.2013, s. 33.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0097.

(3)  EUT C 56 E af 26.2.2013, s. 87.

(4)  EUT C 168 E af 14.6.2013, s. 1.

(5)  EUT C 296 E af 2.10.2012, s. 34.

(6)  EUT C 99 E af 3.4.2012, s. 101.

(7)  EUT C 99 E af 3.4.2012, s. 31.

(8)  EUT C 99 E af 3.4.2012, s. 94.

(9)  EUT C 67 E af 18.3.2010, s. 101.

(10)  Vedtagne tekster af 12.6.2013, P7_TA(2013)0261 og 0262.

---

| 19.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 181/52 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 181/52

---

P7_TA(2013)0412

Handelsforbindelserne EU-Taiwan

Europa-Parlamentets beslutning af 9. oktober 2013 om handelsforbindelserne mellem EU og Taiwan (2013/2675(RSP))

(2016/C 181/09)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin beslutning af 17. februar 2011 om Europa 2020 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. februar 2011 om Europa 2020 (1),

| — | der henviser til henholdsvis artikel 3, stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Union og artikel 7 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der fastslår henholdsvis, at »i forbindelserne med den øvrige verden bidrager Unionen til nøje overholdelse og udvikling af folkeretten«, og at »Unionen sørger for sammenhæng mellem sine politikker og aktiviteter«, |
| --- | --- |

—

der henviser til henholdsvis artikel 3, stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Union og artikel 7 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der fastslår henholdsvis, at »i forbindelserne med den øvrige verden bidrager Unionen til nøje overholdelse og udvikling af folkeretten«, og at »Unionen sørger for sammenhæng mellem sine politikker og aktiviteter«,

| — | der henviser til sin beslutning af 11. maj 2011 om årsrapporten fra Rådet til Europa-Parlamentet om de vigtigste aspekter og de principielle valg inden for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) i 2009 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. maj 2011 om årsrapporten fra Rådet til Europa-Parlamentet om de vigtigste aspekter og de principielle valg inden for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) i 2009 (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. september 2012 om årsrapporten fra Rådet til Europa-Parlamentet om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. september 2012 om årsrapporten fra Rådet til Europa-Parlamentet om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. marts 2013 om forbindelserne mellem EU og Kina (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. marts 2013 om forbindelserne mellem EU og Kina (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. november 2010 om menneskerettigheder og sociale og miljømæssige standarder i internationale handelsaftaler (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. november 2010 om menneskerettigheder og sociale og miljømæssige standarder i internationale handelsaftaler (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. februar 2009 om styrkelse af de europæiske SMV'ers rolle i international handel (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. februar 2009 om styrkelse af de europæiske SMV'ers rolle i international handel (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 18. december 2008 om betydningen af varemærkeforfalskning for den internationale handel (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 18. december 2008 om betydningen af varemærkeforfalskning for den internationale handel (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 4. september 2008 om handel med tjenesteydelser (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 4. september 2008 om handel med tjenesteydelser (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. maj 2008 om handel med råvarer og råstoffer (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. maj 2008 om handel med råvarer og råstoffer (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. februar 2008 om EU's strategi for øget markedsadgang for EU's virksomheder (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. februar 2008 om EU's strategi for øget markedsadgang for EU's virksomheder (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 22. maj 2007 om et globalt Europa — eksterne aspekter af konkurrenceevnen (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. maj 2007 om et globalt Europa — eksterne aspekter af konkurrenceevnen (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. juli 2005 om forbindelserne mellem EU, Kina og Taiwan samt sikkerheden i Det Fjerne Østen (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. juli 2005 om forbindelserne mellem EU, Kina og Taiwan samt sikkerheden i Det Fjerne Østen (12),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen »Handel, vækst og verdensanliggender — Handelspolitikken som et centralt element i EU's 2020-strategi« (COM(2010)0612), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen »Handel, vækst og verdensanliggender — Handelspolitikken som et centralt element i EU's 2020-strategi« (COM(2010)0612),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Det globale Europa: i konkurrence på verdensmarkedet. Et bidrag til EU's strategi for vækst og beskæftigelse« (COM(2006)0567), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Det globale Europa: i konkurrence på verdensmarkedet. Et bidrag til EU's strategi for vækst og beskæftigelse« (COM(2006)0567),

| — | der henviser til Kommissionens rapport for 2013 om handels- og investeringshindringer, som blev offentliggjort den 28. februar 2013 (COM(2013)0103), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport for 2013 om handels- og investeringshindringer, som blev offentliggjort den 28. februar 2013 (COM(2013)0103),

| — | der henviser til forespørgsel til Kommissionen om handelsforbindelserne mellem EU og Taiwan (O-000093/2013 — B7-0509/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel til Kommissionen om handelsforbindelserne mellem EU og Taiwan (O-000093/2013 — B7-0509/2013),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at det regelbaserede multilaterale handelssystem, der er etableret gennem Verdenshandelsorganisationen (WTO), er den bedst egnede ramme for at opnå åben og fair handel i hele verden; der henviser til, at det imidlertid er afgørende at forstå, at bilaterale aftaler også er en del af den samme fælles værktøjskasse for internationale anliggender; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det regelbaserede multilaterale handelssystem, der er etableret gennem Verdenshandelsorganisationen (WTO), er den bedst egnede ramme for at opnå åben og fair handel i hele verden; der henviser til, at det imidlertid er afgørende at forstå, at bilaterale aftaler også er en del af den samme fælles værktøjskasse for internationale anliggender;

| B. | der henviser til, at EU som sin foretrukne tilgang stadig er fast besluttet på at opnå et afbalanceret og fair resultat af Doha-udviklingsdagsordenen (DDA), og til, at det også er fornuftigt parallelt hermed at gå videre med bilaterale aftaler med andre industrialiserede lande; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU som sin foretrukne tilgang stadig er fast besluttet på at opnå et afbalanceret og fair resultat af Doha-udviklingsdagsordenen (DDA), og til, at det også er fornuftigt parallelt hermed at gå videre med bilaterale aftaler med andre industrialiserede lande;

| C. | der henviser til, at den samlede bilaterale samhandel mellem EU og Taiwan er vokset til mere end tolv gange sit udgangspunkt i løbet af de seneste to årtier og oversteg 40 mia. EUR i 2011; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den samlede bilaterale samhandel mellem EU og Taiwan er vokset til mere end tolv gange sit udgangspunkt i løbet af de seneste to årtier og oversteg 40 mia. EUR i 2011;

| D. | der henviser til, at Taiwan er EU's syvendestørste handelspartner i Asien og EU's 23. største handelspartner i verden; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Taiwan er EU's syvendestørste handelspartner i Asien og EU's 23. største handelspartner i verden;

| E. | der henviser til, at EU i 2010 tegnede sig for 31,5 % af alle direkte udenlandske investeringsstrømme og 21 % af beholdningen af direkte udenlandske investeringer i Taiwan og var den største udenlandske investor i landet; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EU i 2010 tegnede sig for 31,5 % af alle direkte udenlandske investeringsstrømme og 21 % af beholdningen af direkte udenlandske investeringer i Taiwan og var den største udenlandske investor i landet;

| F. | der henviser til, at de samlede handelsforbindelser mellem EU og Taiwan i øjeblikket ligger et godt stykke under deres potentiale; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de samlede handelsforbindelser mellem EU og Taiwan i øjeblikket ligger et godt stykke under deres potentiale;

| G. | der henviser til, at åben og fair handel er et vigtigt middel til at skabe øget vækst og velfærd, fordi der tages udgangspunkt i hver økonomis komparative fordele og i de potentielle synergier, der hidrører fra øget økonomisk integration og nye input i videnbaserede økonomier; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at åben og fair handel er et vigtigt middel til at skabe øget vækst og velfærd, fordi der tages udgangspunkt i hver økonomis komparative fordele og i de potentielle synergier, der hidrører fra øget økonomisk integration og nye input i videnbaserede økonomier;

| H. | der henviser til, at forpligtelserne mellem de to handelspartnere allerede befinder sig på et generelt lavt niveau; der henviser til, at EU og Taiwan har en regelmæssig struktureret dialog, hvor de drøfter handels- og investeringsanliggender af fælles interesse og betydning; der henviser til, at der inden for disse rammer er blevet oprettet fire tekniske arbejdsgrupper, som skal tage sig af spørgsmål vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder, tekniske handelshindringer, sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger og lægemiddelsektoren; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at forpligtelserne mellem de to handelspartnere allerede befinder sig på et generelt lavt niveau; der henviser til, at EU og Taiwan har en regelmæssig struktureret dialog, hvor de drøfter handels- og investeringsanliggender af fælles interesse og betydning; der henviser til, at der inden for disse rammer er blevet oprettet fire tekniske arbejdsgrupper, som skal tage sig af spørgsmål vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder, tekniske handelshindringer, sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger og lægemiddelsektoren;

| I. | der henviser til, at omfanget af den bilaterale samhandel mellem EU og Taiwan trods de relativt lave toldsatser halter bagefter hovedparten af EU's samhandel med dets andre vigtige handelspartnere; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at omfanget af den bilaterale samhandel mellem EU og Taiwan trods de relativt lave toldsatser halter bagefter hovedparten af EU's samhandel med dets andre vigtige handelspartnere;

| J. | der henviser til, at ikt-industrien er en sektor med høj merværdi og en kilde til vækst både i EU og i Taiwan, særlig hvad angår den fortsatte udvikling af produkter og tjenesteydelser med intelligent teknologi; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at ikt-industrien er en sektor med høj merværdi og en kilde til vækst både i EU og i Taiwan, særlig hvad angår den fortsatte udvikling af produkter og tjenesteydelser med intelligent teknologi;

| K. | der henviser til, at EU og Taiwan kan intensivere deres økonomiske forbindelser yderligere på en måde, der reelt set er gensidigt fordelagtig også med henblik på at tackle fælles samfundsmæssige udfordringer; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at EU og Taiwan kan intensivere deres økonomiske forbindelser yderligere på en måde, der reelt set er gensidigt fordelagtig også med henblik på at tackle fælles samfundsmæssige udfordringer;

| L. | der henviser til, at Taiwan har været fuldgyldigt medlem af Verdenshandelsorganisationen (WTO) siden 2002 og ligeledes er medlem af det økonomiske samarbejde i Asien-Stillehavsområdet (APEC) og Den Asiatiske Udviklingsbank; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Taiwan har været fuldgyldigt medlem af Verdenshandelsorganisationen (WTO) siden 2002 og ligeledes er medlem af det økonomiske samarbejde i Asien-Stillehavsområdet (APEC) og Den Asiatiske Udviklingsbank;

| M. | der henviser til, at Taiwans tiltrædelse af WTO's aftale om offentlige indkøb (GPA) i juli 2009 var et betydeligt og positivt skridt, som vil sætte landet i stand til ikke bare at få gavn af den gensidige åbning af GPA-markederne, men også at øge effektiviteten på sit hjemmemarked; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Taiwans tiltrædelse af WTO's aftale om offentlige indkøb (GPA) i juli 2009 var et betydeligt og positivt skridt, som vil sætte landet i stand til ikke bare at få gavn af den gensidige åbning af GPA-markederne, men også at øge effektiviteten på sit hjemmemarked;

| N. | der henviser til, at Taiwan og Folkerepublikken Kina har anlagt en konstruktiv tilgang, som har bidraget til indgåelsen af 19 aftaler, der er undertegnet mellem den taiwanske stiftelse for udveksling hen over strædet — for Taiwans vedkommende — og foreningen for forbindelser på tværs af Taiwanstrædet for Folkerepublikken Kinas vedkommende; der henviser til, at disse aftaler omfatter rammeaftalen om økonomisk samarbejde over strædet (ECFA) og aftalen om intellektuelle ejendomsrettigheder, som blev undertegnet den 29. juni 2010, samt aftalen om investeringer og aftalen om toldsamarbejde, som blev undertegnet den 9. august 2012; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Taiwan og Folkerepublikken Kina har anlagt en konstruktiv tilgang, som har bidraget til indgåelsen af 19 aftaler, der er undertegnet mellem den taiwanske stiftelse for udveksling hen over strædet — for Taiwans vedkommende — og foreningen for forbindelser på tværs af Taiwanstrædet for Folkerepublikken Kinas vedkommende; der henviser til, at disse aftaler omfatter rammeaftalen om økonomisk samarbejde over strædet (ECFA) og aftalen om intellektuelle ejendomsrettigheder, som blev undertegnet den 29. juni 2010, samt aftalen om investeringer og aftalen om toldsamarbejde, som blev undertegnet den 9. august 2012;

| O. | der henviser til, at andre konstruktive alternativer har bevirket, at Taiwan har indgået 31 bilaterale investeringsaftaler (BIA'er) med tredjelande, herunder med Japan den 22. september 2011, og en økonomisk samarbejdsaftale med New Zealand den 10. juli 2013, har genoptaget drøftelserne med USA om en rammeaftale om handel og investering (TIFA) den 10. marts 2013 og i øjeblikket forhandler om en investeringsaftale med Republikken Korea og om en frihandelsaftale med Singapore (ASTEP) og New Zealand (ECA); |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at andre konstruktive alternativer har bevirket, at Taiwan har indgået 31 bilaterale investeringsaftaler (BIA'er) med tredjelande, herunder med Japan den 22. september 2011, og en økonomisk samarbejdsaftale med New Zealand den 10. juli 2013, har genoptaget drøftelserne med USA om en rammeaftale om handel og investering (TIFA) den 10. marts 2013 og i øjeblikket forhandler om en investeringsaftale med Republikken Korea og om en frihandelsaftale med Singapore (ASTEP) og New Zealand (ECA);

| P. | der henviser til, at Taipeis repræsentationskontor for økonomi og kultur i USA og Det Amerikanske Institut i Taiwan er blevet enige om fælles erklæringer om hhv. principperne for internationale investeringer og om ikt-tjenesteydelser; der henviser til, at Taiwan ligeledes har indgået omfattende indkomstbeskatningsaftaler med 25 lande, herunder ni EU-medlemsstater; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Taipeis repræsentationskontor for økonomi og kultur i USA og Det Amerikanske Institut i Taiwan er blevet enige om fælles erklæringer om hhv. principperne for internationale investeringer og om ikt-tjenesteydelser; der henviser til, at Taiwan ligeledes har indgået omfattende indkomstbeskatningsaftaler med 25 lande, herunder ni EU-medlemsstater;

| Q. | der henviser til, at tættere økonomiske bånd med Taiwan ikke på nogen måde er i modstrid med EU's »ét-Kina-politik«, eftersom Kina og Taiwan hver især tilsluttede sig APEC i 1991 og tiltrådte WTO i 2002; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at tættere økonomiske bånd med Taiwan ikke på nogen måde er i modstrid med EU's »ét-Kina-politik«, eftersom Kina og Taiwan hver især tilsluttede sig APEC i 1991 og tiltrådte WTO i 2002;

| 1. | mener, at det multilaterale handelssystem, som kommer til konkret udtryk i WTO, fortsat er langt den mest effektive ramme for at opnå åben og fair samhandel i hele verden; mener, at EU og Taiwan bør bidrage til at fremme multilaterale handelsforhandlinger; |
| --- | --- |

1.

mener, at det multilaterale handelssystem, som kommer til konkret udtryk i WTO, fortsat er langt den mest effektive ramme for at opnå åben og fair samhandel i hele verden; mener, at EU og Taiwan bør bidrage til at fremme multilaterale handelsforhandlinger;

| 2. | mener, at EU, mens det arbejder på at opgradere sine økonomiske forbindelser med Kina, bør overveje muligheden for at gøre noget tilsvarende med Taiwan for at gå videre ud ad vejen med at yde støtte til Taiwans demokratiske system, sociale pluralisme og gode resultater med at overholde menneskerettighederne og retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

2.

mener, at EU, mens det arbejder på at opgradere sine økonomiske forbindelser med Kina, bør overveje muligheden for at gøre noget tilsvarende med Taiwan for at gå videre ud ad vejen med at yde støtte til Taiwans demokratiske system, sociale pluralisme og gode resultater med at overholde menneskerettighederne og retsstatsprincippet;

| 3. | mener derfor, at EU bør reagere positivt på Taiwan's villighed til at indlede parallelle forhandlinger om bilaterale aftaler vedrørende investeringsbeskyttelse og markedsadgang for yderligere at styrke retssikkerheden i forbindelse med investeringer og øge mængden og kvaliteten af investeringsstrømme; |
| --- | --- |

3.

mener derfor, at EU bør reagere positivt på Taiwan's villighed til at indlede parallelle forhandlinger om bilaterale aftaler vedrørende investeringsbeskyttelse og markedsadgang for yderligere at styrke retssikkerheden i forbindelse med investeringer og øge mængden og kvaliteten af investeringsstrømme;

| 4. | er af den opfattelse, at beslutningen om at indlede sådanne forhandlinger med Taiwan bør baseres på økonomiske grunde og ikke bør være knyttet til en vurdering af forbindelserne mellem EU og Folkerepublikken Kina; |
| --- | --- |

4.

er af den opfattelse, at beslutningen om at indlede sådanne forhandlinger med Taiwan bør baseres på økonomiske grunde og ikke bør være knyttet til en vurdering af forbindelserne mellem EU og Folkerepublikken Kina;

| 5. | understreger, at Parlamentet går ind for aftaler med Taiwan om investeringsbeskyttelse og markedsadgang, som vil føre til en uddybning af de eksisterende økonomiske forbindelser mellem EU og Taiwan; |
| --- | --- |

5.

understreger, at Parlamentet går ind for aftaler med Taiwan om investeringsbeskyttelse og markedsadgang, som vil føre til en uddybning af de eksisterende økonomiske forbindelser mellem EU og Taiwan;

| 6. | mener, at aftaler mellem EU og Taiwan om investeringsbeskyttelse og markedsadgang har reel mulighed for at føre til en win-win-situation, som vil være til gavn for begge økonomier; |
| --- | --- |

6.

mener, at aftaler mellem EU og Taiwan om investeringsbeskyttelse og markedsadgang har reel mulighed for at føre til en win-win-situation, som vil være til gavn for begge økonomier;

| 7. | bemærker, at enhver aftale skal tage nøje hensyn til små og mellemstore virksomheder og forbedre deres evne til at foretage investeringer i udlandet; |
| --- | --- |

7.

bemærker, at enhver aftale skal tage nøje hensyn til små og mellemstore virksomheder og forbedre deres evne til at foretage investeringer i udlandet;

| 8. | minder også om, at EU og Taiwan allerede har velintegrerede økonomiske forbindelser, generelt lave toldafgifter på begge sider og en velstruktureret dialog, der indbefatter regelmæssige møder med henblik på at løse bilaterale handels- og investeringsanliggender; |
| --- | --- |

8.

minder også om, at EU og Taiwan allerede har velintegrerede økonomiske forbindelser, generelt lave toldafgifter på begge sider og en velstruktureret dialog, der indbefatter regelmæssige møder med henblik på at løse bilaterale handels- og investeringsanliggender;

| 9. | understreger, at aftalen bør indeholde et stærkt tilsagn fra parternes side om bæredygtig og inklusiv udvikling i økonomisk, social og miljømæssig forstand i forbindelse med investeringer; |
| --- | --- |

9.

understreger, at aftalen bør indeholde et stærkt tilsagn fra parternes side om bæredygtig og inklusiv udvikling i økonomisk, social og miljømæssig forstand i forbindelse med investeringer;

| 10. | understreger, at investeringsaftaler, som EU indgår, skal respektere det offentliges mulighed for intervention, navnlig når der forfølges offentlige politiske mål, såsom sociale og miljømæssige standarder, menneskerettigheder, offentlig sikkerhed, arbejdstager- og forbrugerrettigheder, folkesundhed og sikkerhed og kulturel mangfoldighed; opfordrer til, at der medtages specifikke bestemmelser om disse mål i aftalen; |
| --- | --- |

10.

understreger, at investeringsaftaler, som EU indgår, skal respektere det offentliges mulighed for intervention, navnlig når der forfølges offentlige politiske mål, såsom sociale og miljømæssige standarder, menneskerettigheder, offentlig sikkerhed, arbejdstager- og forbrugerrettigheder, folkesundhed og sikkerhed og kulturel mangfoldighed; opfordrer til, at der medtages specifikke bestemmelser om disse mål i aftalen;

| 11. | anbefaler, at begge parter hvad angår markedsadgang får mulighed for at friholde visse sektorer fra deres liberaliseringsforpligtelser med henblik på at beskytte strategiske nationale interesser; |
| --- | --- |

11.

anbefaler, at begge parter hvad angår markedsadgang får mulighed for at friholde visse sektorer fra deres liberaliseringsforpligtelser med henblik på at beskytte strategiske nationale interesser;

| 12. | gentager sit krav om en bestemmelse om virksomheders sociale ansvar og om effektive sociale og miljømæssige bestemmelser; |
| --- | --- |

12.

gentager sit krav om en bestemmelse om virksomheders sociale ansvar og om effektive sociale og miljømæssige bestemmelser;

| 13. | understreger, at aftalen skal forpligte udenlandske investorer i EU til at overholde europæiske sociale standarder og krav om social dialog; |
| --- | --- |

13.

understreger, at aftalen skal forpligte udenlandske investorer i EU til at overholde europæiske sociale standarder og krav om social dialog;

| 14. | opfordrer Kommissionen til at indlede drøftelser om sådanne aftaler mellem EU og Taiwan; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Kommissionen til at indlede drøftelser om sådanne aftaler mellem EU og Taiwan;

| 15. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt til Taiwans regering og parlament (Yuan). |
| --- | --- |

15.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt til Taiwans regering og parlament (Yuan).

---

(1)  EUT C 188 E af 28.6.2012, s. 42.

(2)  EUT C 377 E af 7.12.2012, s. 35.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0334.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0097.

(5)  EUT C 99 E af 3.4.2012, s. 31.

(6)  EUT C 67 E af 18.3.2010, s. 101.

(7)  EUT C 45 E af 23.2.2010, s. 47.

(8)  EUT C 295 E af 4.12.2009, s. 67.

(9)  EUT C 279 E af 19.11.2009, s. 5.

(10)  EUT C 184 E af 6.8.2009, s. 16.

(11)  EUT C 102 E af 24.4.2008, s. 128.

(12)  EUT C 157 E af 6.7.2006, s. 471.

---

| 19.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 181/56 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 181/56

---

P7_TA(2013)0414

EU's og medlemsstaternes foranstaltninger for at tackle flygtningestrømmen fra konflikten i Syrien

Europa-Parlamentets beslutning af 9. oktober 2013 om Unionens og dens medlemsstaters foranstaltninger til at tackle flygtningestrømmen som følge af konflikten i Syrien (2013/2837(RSP))

(2016/C 181/10)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Syrien, navnlig dem af 16. februar 2012 (1), 13. september 2012 (2), 23. maj 2013 (3) og 12. september 2013 (4) om flygtninge på flugt fra væbnede konflikter, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Syrien, navnlig dem af 16. februar 2012 (1), 13. september 2012 (2), 23. maj 2013 (3) og 12. september 2013 (4) om flygtninge på flugt fra væbnede konflikter,

| — | der henviser til Rådets (udenrigsanliggender) konklusioner om Syrien af 23. januar, 18. februar, 11. marts, 22. april, 27. maj, 24. juni, 9. juli og 22. juli 2013, der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner om Syrien af 8. februar 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets (udenrigsanliggender) konklusioner om Syrien af 23. januar, 18. februar, 11. marts, 22. april, 27. maj, 24. juni, 9. juli og 22. juli 2013, der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner om Syrien af 8. februar 2013,

| — | der henviser til erklæringerne fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Catherine Ashton, af 21. august 2013 om de seneste rapporter om brugen af kemiske våben i Damaskus, af 23. august 2013 om betydningen af hurtigt at finde en politisk løsning på konflikten i Syrien (der afspejler den holdning med hensyn til Syrien, som EU opnåede enighed om den 7. september 2013), af 10. september 2013 om forslaget om at placere Syriens kemiske våben under international kontrol og af 14. september 2013 efter aftalen mellem USA og Rusland om kemiske våben i Syrien samt til erklæringerne fra næstformanden/den højtstående repræsentant under Parlamentets plenarmøde den 11. september 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Catherine Ashton, af 21. august 2013 om de seneste rapporter om brugen af kemiske våben i Damaskus, af 23. august 2013 om betydningen af hurtigt at finde en politisk løsning på konflikten i Syrien (der afspejler den holdning med hensyn til Syrien, som EU opnåede enighed om den 7. september 2013), af 10. september 2013 om forslaget om at placere Syriens kemiske våben under international kontrol og af 14. september 2013 efter aftalen mellem USA og Rusland om kemiske våben i Syrien samt til erklæringerne fra næstformanden/den højtstående repræsentant under Parlamentets plenarmøde den 11. september 2013,

| — | der henviser til erklæringerne fra kommissæren for internationalt samarbejde, humanitær bistand og krisestyring, Kristalina Georgieva, om syriske flygtninge og EU’s reaktion, navnlig hendes erklæring af 3. september 2013 om de seneste tal vedrørende flygtninge, der flygter fra konflikten i Syrien, og til ECHO's (Generaldirektoratet for Humanitær Bistand og Civilbeskyttelse) situationsrapporter og faktablade om Syrien, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne fra kommissæren for internationalt samarbejde, humanitær bistand og krisestyring, Kristalina Georgieva, om syriske flygtninge og EU’s reaktion, navnlig hendes erklæring af 3. september 2013 om de seneste tal vedrørende flygtninge, der flygter fra konflikten i Syrien, og til ECHO's (Generaldirektoratet for Humanitær Bistand og Civilbeskyttelse) situationsrapporter og faktablade om Syrien,

| — | der henviser til de bemærkninger, der blev fremsat af FN’s Højkommissær for Flygtninge, António Guterres, på Rådets (retlige og indre anliggender) uformelle møde den 18. juli 2013 i Vilnius (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til de bemærkninger, der blev fremsat af FN’s Højkommissær for Flygtninge, António Guterres, på Rådets (retlige og indre anliggender) uformelle møde den 18. juli 2013 i Vilnius (5),

| — | der henviser til Sikkerhedsrådets briefinger om Syrien, som er blevet givet af FN's undergeneralsekretær for humanitære anliggender og nødhjælpskoordinator, Valerie Amos, især briefingen af 18. april 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til Sikkerhedsrådets briefinger om Syrien, som er blevet givet af FN's undergeneralsekretær for humanitære anliggender og nødhjælpskoordinator, Valerie Amos, især briefingen af 18. april 2013,

| — | der henviser til den fælles erklæring fra ministermødet for Syriens nabolande, som blev arrangeret af FN's Højkommissær for Flygtninge den 4. september 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring fra ministermødet for Syriens nabolande, som blev arrangeret af FN's Højkommissær for Flygtninge den 4. september 2013,

| — | der henviser til FN's Menneskerettighedsråds resolutioner om Syrien, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Menneskerettighedsråds resolutioner om Syrien,

| — | der henviser til konventionen til beskyttelse af menneskerettighederne og grundlæggende frihedsrettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen til beskyttelse af menneskerettighederne og grundlæggende frihedsrettigheder,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne fra 1948,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, konventionen om barnets rettigheder og den valgfri protokol hertil om inddragelse af børn i væbnede konflikter og konventionen om forebyggelse af og straf for folkedrab, som alle er blevet tiltrådt af Syrien, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, konventionen om barnets rettigheder og den valgfri protokol hertil om inddragelse af børn i væbnede konflikter og konventionen om forebyggelse af og straf for folkedrab, som alle er blevet tiltrådt af Syrien,

| — | der henviser til artikel 78, 79 og 80 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 78, 79 og 80 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Genève-konventionerne fra 1949 og tillægsprotokollerne til dem, |
| --- | --- |

—

der henviser til Genève-konventionerne fra 1949 og tillægsprotokollerne til dem,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at FN's Højkommissær for Flygtninge indtil den 20. september 2013 havde registreret i alt 1 929 227 syriske flygtning i nabolandene og i Nordafrika; der henviser til, at det samlede antal flygtninge, herunder uregistrerede flygtninge, vurderes til 2 102 582 personer; der henviser til, at 76 % af Syriens flygtningebefolkning ifølge de samme kilder udgøres af kvinder og børn; der henviser til, at 410 000 syriske flygtningebørn er i den skolepligtige alder (mellem 5 og 11 år); der henviser til, at antallet af internt fordrevne ifølge FN’s Kontor for Koordination af Humanitære Anliggender (OCHA) pr. 9. september 2013 beløb sig til 4 250 000 personer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at FN's Højkommissær for Flygtninge indtil den 20. september 2013 havde registreret i alt 1 929 227 syriske flygtning i nabolandene og i Nordafrika; der henviser til, at det samlede antal flygtninge, herunder uregistrerede flygtninge, vurderes til 2 102 582 personer; der henviser til, at 76 % af Syriens flygtningebefolkning ifølge de samme kilder udgøres af kvinder og børn; der henviser til, at 410 000 syriske flygtningebørn er i den skolepligtige alder (mellem 5 og 11 år); der henviser til, at antallet af internt fordrevne ifølge FN’s Kontor for Koordination af Humanitære Anliggender (OCHA) pr. 9. september 2013 beløb sig til 4 250 000 personer;

| B. | der henviser til, at antallet af flygtninge (herunder de, der venter på at blive registreret) i modtagerlandene pr. 20. september 2013 ifølge UNHCR var følgende: Tyrkiet — 492 687; Libanon — 748 608; Jordan — 531 768; Irak — 190 857; Egypten — 124 373; Marokko, Algeriet og Libyen — 14 289 (registrerede); der henviser til, at tusindvis af syrere dagligt flygter til nabolandene, og at FN's regionale beredskabsplan for Syrien regner med et samlet antal på 3,5 mio. flygtninge fra Syrien ved udgangen af 2013; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at antallet af flygtninge (herunder de, der venter på at blive registreret) i modtagerlandene pr. 20. september 2013 ifølge UNHCR var følgende: Tyrkiet — 492 687; Libanon — 748 608; Jordan — 531 768; Irak — 190 857; Egypten — 124 373; Marokko, Algeriet og Libyen — 14 289 (registrerede); der henviser til, at tusindvis af syrere dagligt flygter til nabolandene, og at FN's regionale beredskabsplan for Syrien regner med et samlet antal på 3,5 mio. flygtninge fra Syrien ved udgangen af 2013;

| C. | der henviser til, at syriske asylansøgninger til EU er fortsat med at stige i 2013 med samlet 52 037 asylansøgninger til EU og dens nærmeste naboer (Schweiz og Norge) siden konfliktens begyndelse; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at syriske asylansøgninger til EU er fortsat med at stige i 2013 med samlet 52 037 asylansøgninger til EU og dens nærmeste naboer (Schweiz og Norge) siden konfliktens begyndelse;

| D. | der henviser til, at inden for EU-28 har Tyskland (14 842) og Sverige (14 083) modtaget 59 % af de ansøgninger, der er blevet indgivet; der henviser til, at selv om andre lande har oplevet betydelige stigninger i antallet af ansøgninger, er der kun en medlemsstat, som har modtaget mere end 2 000 ansøgninger (Det Forenede Britiske Kongerige med 2 634 ansøgninger); |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at inden for EU-28 har Tyskland (14 842) og Sverige (14 083) modtaget 59 % af de ansøgninger, der er blevet indgivet; der henviser til, at selv om andre lande har oplevet betydelige stigninger i antallet af ansøgninger, er der kun en medlemsstat, som har modtaget mere end 2 000 ansøgninger (Det Forenede Britiske Kongerige med 2 634 ansøgninger);

| E. | der henviser til, at der er mangel på fuldt ud nøjagtige og pålidelige oplysninger om det samlede antal syrere, der kommer til Europa, og på oplysninger om antallet af personer, der søger asyl i europæiske lande, samt om det samlede antal personer; der henviser til, at der trods disse mangler og det forhold, at statistikker og oplysninger om behandlingspraksisser med hensyn til asylansøgninger til EU’s medlemsstater indeholder mangler, ifølge UNHCR er indikationer på, at der fortsat er mangler i beskyttelsen af syrere i Unionen; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der er mangel på fuldt ud nøjagtige og pålidelige oplysninger om det samlede antal syrere, der kommer til Europa, og på oplysninger om antallet af personer, der søger asyl i europæiske lande, samt om det samlede antal personer; der henviser til, at der trods disse mangler og det forhold, at statistikker og oplysninger om behandlingspraksisser med hensyn til asylansøgninger til EU’s medlemsstater indeholder mangler, ifølge UNHCR er indikationer på, at der fortsat er mangler i beskyttelsen af syrere i Unionen;

| F. | der henviser til, at den syriske flygtningekrise udgør den første test for det for nylig reviderede fælles europæiske asylsystem; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den syriske flygtningekrise udgør den første test for det for nylig reviderede fælles europæiske asylsystem;

| G. | der henviser til, EU-lovgivningen allerede har stillet nogle værktøjer til rådighed, såsom visumkodeksen (6) og Schengen-grænsekodeksen (7), der gør det muligt at give humanitære visa; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, EU-lovgivningen allerede har stillet nogle værktøjer til rådighed, såsom visumkodeksen (6) og Schengen-grænsekodeksen (7), der gør det muligt at give humanitære visa;

| H. | der henviser til, at medlemsstaterne bør opfordres til at gøre brug af de midler, som vil blive stillet til rådighed af Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden og af de tilgængelige fonde under den forberedende foranstaltning »Muliggørelse af genbosættelse for flygtninge i krisesituationer«, som blandt andet dækker de følgende foranstaltninger: at støtte personer, som allerede er anerkendt som flygtninge af UNHCR, at yde støtte til nødforanstaltninger i tilfælde af, at grupper af flygtninge, der er udpeget som prioriteter, og som udsættes for væbnede angreb eller befinder sig under sammentræffende omstændigheder, der gør dem ekstremt sårbare eller har en livstruende karakter, at yde supplerende finansiel støtte, hvor det er påkrævet, i forbindelse med krisesituationer til UNHCR og dets forbindelsesorganisationer i medlemsstaterne og på EU-niveau; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at medlemsstaterne bør opfordres til at gøre brug af de midler, som vil blive stillet til rådighed af Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden og af de tilgængelige fonde under den forberedende foranstaltning »Muliggørelse af genbosættelse for flygtninge i krisesituationer«, som blandt andet dækker de følgende foranstaltninger: at støtte personer, som allerede er anerkendt som flygtninge af UNHCR, at yde støtte til nødforanstaltninger i tilfælde af, at grupper af flygtninge, der er udpeget som prioriteter, og som udsættes for væbnede angreb eller befinder sig under sammentræffende omstændigheder, der gør dem ekstremt sårbare eller har en livstruende karakter, at yde supplerende finansiel støtte, hvor det er påkrævet, i forbindelse med krisesituationer til UNHCR og dets forbindelsesorganisationer i medlemsstaterne og på EU-niveau;

| I. | i betragtning af det seneste drama, som har forårsaget døden for 130 migranter og hundredvis af andre migranters forsvinden nær Lampedusa den 3. oktober 2013, og i betragtning af de titusindvis af migranter, der har mistet livet under forsøget på at komme ind i EU, mindes der på ny om nødvendigheden af at gøre sit yderste for at redde personer, der befinder sig i livsfare, og om nødvendigheden af, at medlemsstaterne overholder deres internationale forpligtelser, hvad angår redningsaktioner til søs; |
| --- | --- |

I.

i betragtning af det seneste drama, som har forårsaget døden for 130 migranter og hundredvis af andre migranters forsvinden nær Lampedusa den 3. oktober 2013, og i betragtning af de titusindvis af migranter, der har mistet livet under forsøget på at komme ind i EU, mindes der på ny om nødvendigheden af at gøre sit yderste for at redde personer, der befinder sig i livsfare, og om nødvendigheden af, at medlemsstaterne overholder deres internationale forpligtelser, hvad angår redningsaktioner til søs;

| 1. | er meget bekymret over den vedvarende humanitære krise i Syrien og det pres, den lægger på nabolandene; udtrykker bekymring over, at udvandringen af flygtninge fortsætter med at accelerere uden tegn på, at udstrømningen stopper foreløbig; |
| --- | --- |

1.

er meget bekymret over den vedvarende humanitære krise i Syrien og det pres, den lægger på nabolandene; udtrykker bekymring over, at udvandringen af flygtninge fortsætter med at accelerere uden tegn på, at udstrømningen stopper foreløbig;

| 2. | bifalder myndighedernes indsats og solidaritet i disse lande og deres befolknings generøsitet med hensyn til at bistå flygtninge fra Syrien; |
| --- | --- |

2.

bifalder myndighedernes indsats og solidaritet i disse lande og deres befolknings generøsitet med hensyn til at bistå flygtninge fra Syrien;

| 3. | glæder sig over, at Syriens nabolande har ført en åben dør-politik, og opfordrer dem indtrængende til at holde deres grænser åbne for alle flygtninge, der flygter fra Syrien; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over, at Syriens nabolande har ført en åben dør-politik, og opfordrer dem indtrængende til at holde deres grænser åbne for alle flygtninge, der flygter fra Syrien;

| 4. | udtrykker bekymring over, at et stigende antal syrere sætter deres liv på spil ved at begive sig på farlige bådoverfarter over Middelhavet til EU; |
| --- | --- |

4.

udtrykker bekymring over, at et stigende antal syrere sætter deres liv på spil ved at begive sig på farlige bådoverfarter over Middelhavet til EU;

| 5. | glæder sig over, at EU og dens medlemsstater hat bevilget mere end 1 mia. EUR i humanitær og ikke-humanitær bistand til syrere i og uden for Syrien; noterer sig, at EU er den største humanitære donor i forbindelse med den syriske krise; opfordrer ligeledes EU til at føre tilsyn med fordelingen af disse midler; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over, at EU og dens medlemsstater hat bevilget mere end 1 mia. EUR i humanitær og ikke-humanitær bistand til syrere i og uden for Syrien; noterer sig, at EU er den største humanitære donor i forbindelse med den syriske krise; opfordrer ligeledes EU til at føre tilsyn med fordelingen af disse midler;

| 6. | opfordrer EU til at fortsætte med den generøse finansiering af humanitære og ikke-humanitære indsatser som reaktion på behovene for det syriske folk og syriske flygtninge i nabolandene; |
| --- | --- |

6.

opfordrer EU til at fortsætte med den generøse finansiering af humanitære og ikke-humanitære indsatser som reaktion på behovene for det syriske folk og syriske flygtninge i nabolandene;

| 7. | opfordrer medlemsstaterne til at tage hånd om presserende behov for genbosættelse, der strækker sig ud over de eksisterende nationale kvoter, og behov for humanitær opholdstilladelse; opfordrer medlemsstaterne til at udnytte de midler, der endnu er disponible i forbindelse med den forberedende foranstaltning/pilotprojektet om genbosættelse; |
| --- | --- |

7.

opfordrer medlemsstaterne til at tage hånd om presserende behov for genbosættelse, der strækker sig ud over de eksisterende nationale kvoter, og behov for humanitær opholdstilladelse; opfordrer medlemsstaterne til at udnytte de midler, der endnu er disponible i forbindelse med den forberedende foranstaltning/pilotprojektet om genbosættelse;

| 8. | opfordrer det internationale samfund, EU og medlemsstaterne til fortsat at yde støtte som reaktion på denne ekstraordinære humanitære krise og at forpligte sig til at yde effektiv bistand til Syriens nabolande; |
| --- | --- |

8.

opfordrer det internationale samfund, EU og medlemsstaterne til fortsat at yde støtte som reaktion på denne ekstraordinære humanitære krise og at forpligte sig til at yde effektiv bistand til Syriens nabolande;

| 9. | opfordrer EU til at sammenkalde til en humanitær konference om flygtningekrisen i Syrien med særlig vægt på foranstaltninger, der rettes mod værtslandene i den region (navnlig Libanon, Jordan, Tyrkiet og Irak) med henblik på at støtte dem i deres indsats med at optage støt stigende flygtningebefolkninger og bevare en åben dør-politik; påpeger, at en sådan konference bør inkludere alle EU-institutioner og civilsamfundsorganisationer og rette fokus mod humanitær indsats og mod at styrke EU's rolle og inddragelse i de diplomatiske bestræbelser på at sætte en stopper for konflikten i Syrien; |
| --- | --- |

9.

opfordrer EU til at sammenkalde til en humanitær konference om flygtningekrisen i Syrien med særlig vægt på foranstaltninger, der rettes mod værtslandene i den region (navnlig Libanon, Jordan, Tyrkiet og Irak) med henblik på at støtte dem i deres indsats med at optage støt stigende flygtningebefolkninger og bevare en åben dør-politik; påpeger, at en sådan konference bør inkludere alle EU-institutioner og civilsamfundsorganisationer og rette fokus mod humanitær indsats og mod at styrke EU's rolle og inddragelse i de diplomatiske bestræbelser på at sætte en stopper for konflikten i Syrien;

| 10. | understreger betydningen af konkret at undersøge på dette trin, hvorvidt, hvordan og hvornår medlemsstater kan gøre en ekstra indsats for at styrke deres beskyttelsesindsats over for Syrien; peger på behovet for solidaritet og for proaktivt at styrke den samlede beskyttelsesindsats i EU gennem forbedret samarbejde, udveksling af oplysninger, kapacitetsopbygning og politisk dialog; |
| --- | --- |

10.

understreger betydningen af konkret at undersøge på dette trin, hvorvidt, hvordan og hvornår medlemsstater kan gøre en ekstra indsats for at styrke deres beskyttelsesindsats over for Syrien; peger på behovet for solidaritet og for proaktivt at styrke den samlede beskyttelsesindsats i EU gennem forbedret samarbejde, udveksling af oplysninger, kapacitetsopbygning og politisk dialog;

| 11. | bifalder den generelle enighed blandt medlemsstaterne om, at syriske statsborgere ikke bør sendes tilbage til Syrien; påpeger imidlertid, at der er behov for en mere sammenhængende indsats og mere solidaritet over for medlemsstater, der er udsat for et særligt pres, i modtagelsen af flygtninge fra Syrien; anmoder medlemsstaterne om at sikre, at alle bestemmelser, der er knyttet til de forskellige instrumenter i det fælles europæiske asylsystem, gennemføres korrekt; |
| --- | --- |

11.

bifalder den generelle enighed blandt medlemsstaterne om, at syriske statsborgere ikke bør sendes tilbage til Syrien; påpeger imidlertid, at der er behov for en mere sammenhængende indsats og mere solidaritet over for medlemsstater, der er udsat for et særligt pres, i modtagelsen af flygtninge fra Syrien; anmoder medlemsstaterne om at sikre, at alle bestemmelser, der er knyttet til de forskellige instrumenter i det fælles europæiske asylsystem, gennemføres korrekt;

| 12. | henstiller til medlemsstaterne at undersøge al gældende EU-lovgivning og tilknyttede procedurer for sikker indrejse i EU med henblik på at give syrere, der er flygtet fra deres land, midlertidig opholdstilladelse; bemærker, at lovlig indrejse i EU foretrækkes frem for en farligere ulovlig indrejse, som kan medføre fare for menneskehandel; bemærker, at visse medlemsstater har givet syrere enten permanent opholdstilladelse (f.eks. Sverige) eller midlertidig opholdstilladelse (f.eks. Tyskland); |
| --- | --- |

12.

henstiller til medlemsstaterne at undersøge al gældende EU-lovgivning og tilknyttede procedurer for sikker indrejse i EU med henblik på at give syrere, der er flygtet fra deres land, midlertidig opholdstilladelse; bemærker, at lovlig indrejse i EU foretrækkes frem for en farligere ulovlig indrejse, som kan medføre fare for menneskehandel; bemærker, at visse medlemsstater har givet syrere enten permanent opholdstilladelse (f.eks. Sverige) eller midlertidig opholdstilladelse (f.eks. Tyskland);

| 13. | minder medlemsstaterne om, at syrere, der flygter fra konflikten og søger international beskyttelse, bør henvises til de kompetente nationale asylmyndigheder og have adgang til retfærdige og effektive asylprocedurer; |
| --- | --- |

13.

minder medlemsstaterne om, at syrere, der flygter fra konflikten og søger international beskyttelse, bør henvises til de kompetente nationale asylmyndigheder og have adgang til retfærdige og effektive asylprocedurer;

| 14. | opfordrer EU til at træffe passende, ansvarlige foranstaltninger i forbindelse med en eventuel indstrømning af flygtninge til dens medlemsstater; anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om fortsat at føre tilsyn med den nuværende situation og arbejde med beredskabsplanlægning, herunder muligheden for at anvende direktivet om midlertidig beskyttelse (8), hvis og når betingelserne kræver det; |
| --- | --- |

14.

opfordrer EU til at træffe passende, ansvarlige foranstaltninger i forbindelse med en eventuel indstrømning af flygtninge til dens medlemsstater; anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om fortsat at føre tilsyn med den nuværende situation og arbejde med beredskabsplanlægning, herunder muligheden for at anvende direktivet om midlertidig beskyttelse (8), hvis og når betingelserne kræver det;

| 15. | minder om medlemsstaternes forpligtelse til at redde migranter på havet, og kræver, at de medlemsstater, som ikke har overholdt deres internationale forpligtelser, undlader at tilbagesende både med migranter om bord; |
| --- | --- |

15.

minder om medlemsstaternes forpligtelse til at redde migranter på havet, og kræver, at de medlemsstater, som ikke har overholdt deres internationale forpligtelser, undlader at tilbagesende både med migranter om bord;

| 16. | henstiller til medlemsstaterne at overholde princippet om non-refoulement i overensstemmelse med gældende international og EU-lovgivning; anmoder medlemsstaterne om øjeblikkeligt at indstille enhver praksis med uretmæssig og langvarig tilbageholdelse, som strider imod international og europæisk lovgivning, og minder på ny om, at foranstaltninger til tilbageholdelse af migranter altid bør ledsages af en administrativ afgørelse og skal være behørigt begrundet og for et forudbestemt tidsrum; |
| --- | --- |

16.

henstiller til medlemsstaterne at overholde princippet om non-refoulement i overensstemmelse med gældende international og EU-lovgivning; anmoder medlemsstaterne om øjeblikkeligt at indstille enhver praksis med uretmæssig og langvarig tilbageholdelse, som strider imod international og europæisk lovgivning, og minder på ny om, at foranstaltninger til tilbageholdelse af migranter altid bør ledsages af en administrativ afgørelse og skal være behørigt begrundet og for et forudbestemt tidsrum;

| 17. | anmoder sine relevante udvalg om fortsat at føre tilsyn med situationen i Syrien og nabolandene og de trufne foranstaltninger fra medlemsstaternes side i denne henseende; |
| --- | --- |

17.

anmoder sine relevante udvalg om fortsat at føre tilsyn med situationen i Syrien og nabolandene og de trufne foranstaltninger fra medlemsstaternes side i denne henseende;

| 18. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, parlamenterne og regeringerne i medlemsstaterne, FN's generalsekretær, FN's Højkommissær for Flygtninge, Den Arabiske Ligas generalsekretær, Syriens parlament og regering og parlamenterne og regeringerne i nabolandene til Syrien samt alle parter, der er omfattet af konflikten i Syrien. |
| --- | --- |

18.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, parlamenterne og regeringerne i medlemsstaterne, FN's generalsekretær, FN's Højkommissær for Flygtninge, Den Arabiske Ligas generalsekretær, Syriens parlament og regering og parlamenterne og regeringerne i nabolandene til Syrien samt alle parter, der er omfattet af konflikten i Syrien.

---

(1)  EUT C 249 E af 30.8.2013, s. 37.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0351.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0223.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0378.

(5)  http://www.unhcr.org/51b7149c9.html

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 810/2009 af 13. juli 2009 om en fællesskabskodeks for visa (visumkodeks) (EUT L 243 af 15.9.2009, s. 1).

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 562/2006 af 15. marts 2006 om indførelse af en fællesskabskodeks for personers grænsepassage (Schengen-grænsekodeks) (EUT L 105 af 13.4.2006, s. 1).

(8)  Rådets direktiv 2001/55/EF af 20. juli 2001 om minimumsstandarder for midlertidig beskyttelse i tilfælde af massetilstrømning af fordrevne personer og om foranstaltninger, der skal fremme en ligelig fordeling mellem medlemsstaterne af indsatsen med hensyn til modtagelsen af disse personer og følgerne heraf (EFT L 212 af 7.8.2001, s. 12).

---

10. oktober 2013

| 19.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 181/61 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 181/61

---

P7_TA(2013)0418

CIA's påståede brug af europæiske lande ved transport og ulovlig tilbageholdelse af fanger

Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2013 om CIA's påståede brug af europæiske lande ved transport og ulovlig tilbageholdelse af fanger (2013/2702(RSP))

(2016/C 181/11)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols (ECHR) dom af 13. december 2012, der fordømmer Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens (FYROM) »alvorlige krænkelser« af den europæiske menneskerettighedskonvention (artikel 3, 5, 8 og 13) i forbindelse med den ekstraordinære overførsel af Khaled El-Masri, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols (ECHR) dom af 13. december 2012, der fordømmer Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens (FYROM) »alvorlige krænkelser« af den europæiske menneskerettighedskonvention (artikel 3, 5, 8 og 13) i forbindelse med den ekstraordinære overførsel af Khaled El-Masri,

| — | der henviser til følgende sager, der er under behandling ved ECHR: Al Nashiri mod Polen, Abu Zubaydah mod Litauen, Abu Zubaydah mod Polen samt Nasr og Ghali mod Italien; der henviser til den stævning, som Al Nashiri indgav mod Rumænien i august 2012, og den stævning, som overvågningscentret for menneskerettigheder (HRMI) og Open Society Justice Initiative indgav mod Litauen i december 2012 for at have tilsidesat deres ret til oplysninger og ret til effektive retsmidler, |
| --- | --- |

—

der henviser til følgende sager, der er under behandling ved ECHR: Al Nashiri mod Polen, Abu Zubaydah mod Litauen, Abu Zubaydah mod Polen samt Nasr og Ghali mod Italien; der henviser til den stævning, som Al Nashiri indgav mod Rumænien i august 2012, og den stævning, som overvågningscentret for menneskerettigheder (HRMI) og Open Society Justice Initiative indgav mod Litauen i december 2012 for at have tilsidesat deres ret til oplysninger og ret til effektive retsmidler,

| — | der henviser til den italienske højesterets dom fra september 2012 om stadfæstelse af dommen over 23 amerikanske statsborgere i forbindelse med bortførelsen af Abu Omar i 2003, herunder den tidligere chef for CIA-operationer i Milano, Robert Seldon Lady, der blev idømt ni års fængsel, |
| --- | --- |

—

der henviser til den italienske højesterets dom fra september 2012 om stadfæstelse af dommen over 23 amerikanske statsborgere i forbindelse med bortførelsen af Abu Omar i 2003, herunder den tidligere chef for CIA-operationer i Milano, Robert Seldon Lady, der blev idømt ni års fængsel,

| — | der henviser til Milanos appeldomstols afgørelse af februar 2013 om at idømme tre andre CIA-agenter (1), som tidligere blev anset for at være omfattet af diplomatisk immunitet, seks til syv års fængsel; der henviser til samme domstols afgørelse om ligeledes at idømme Nicolò Pollari, den tidligere chef for den italienske militære efterretnings- og sikkerhedstjeneste, ti års fængsel, den tidligere vicechef for den italienske militære efterretnings- og sikkerhedstjeneste, Marco Mancini, ni års fængsel og tre agenter i den italienske militære efterretnings- og sikkerhedstjeneste seks års fængsel hver, |
| --- | --- |

—

der henviser til Milanos appeldomstols afgørelse af februar 2013 om at idømme tre andre CIA-agenter (1), som tidligere blev anset for at være omfattet af diplomatisk immunitet, seks til syv års fængsel; der henviser til samme domstols afgørelse om ligeledes at idømme Nicolò Pollari, den tidligere chef for den italienske militære efterretnings- og sikkerhedstjeneste, ti års fængsel, den tidligere vicechef for den italienske militære efterretnings- og sikkerhedstjeneste, Marco Mancini, ni års fængsel og tre agenter i den italienske militære efterretnings- og sikkerhedstjeneste seks års fængsel hver,

| — | der henviser til den italienske præsidents beslutning af 5. april 2013 om at benåde den amerikanske oberst, Joseph Romano, der var blevet dømt i Italien for sit medansvar i forbindelse med bortførelsen af Abu Omar i dette land, |
| --- | --- |

—

der henviser til den italienske præsidents beslutning af 5. april 2013 om at benåde den amerikanske oberst, Joseph Romano, der var blevet dømt i Italien for sit medansvar i forbindelse med bortførelsen af Abu Omar i dette land,

| — | der henviser til sin beslutning af 11. september 2012 om CIA's påståede brug af europæiske lande ved transport og ulovlig tilbageholdelse af fanger: opfølgning på TDIP-udvalgets betænkning (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. september 2012 om CIA's påståede brug af europæiske lande ved transport og ulovlig tilbageholdelse af fanger: opfølgning på TDIP-udvalgets betænkning (2),

| — | der henviser til de dokumenter, Kommissionen har fremsendt til ordføreren, herunder ikke-landespecifikke skrivelser, der blev sendt til alle medlemsstaterne i marts 2013, og som blot få medlemsstater (Finland, Ungarn, Spanien og Litauen) besvarede, |
| --- | --- |

—

der henviser til de dokumenter, Kommissionen har fremsendt til ordføreren, herunder ikke-landespecifikke skrivelser, der blev sendt til alle medlemsstaterne i marts 2013, og som blot få medlemsstater (Finland, Ungarn, Spanien og Litauen) besvarede,

| — | der henviser til sine beslutninger om Guantánamo, hvoraf den seneste er beslutning af 23. maj 2013 om Guantánamo: sultestrejke blandt fangerne (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger om Guantánamo, hvoraf den seneste er beslutning af 23. maj 2013 om Guantánamo: sultestrejke blandt fangerne (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. december 2012 om grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union (2010-2011) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. december 2012 om grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union (2010-2011) (4),

| — | der henviser til flyvedata fra Eurocontrol indtil september 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til flyvedata fra Eurocontrol indtil september 2012,

| — | der henviser til den anmodning, som ordføreren indgav i april 2013 til Kontoret for Luftfartssikkerhed i Afrika og Madagaskar (ASECNA), om samarbejde om meddelelse af flyvedata og til det positive svar, der blev modtaget i juni 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning, som ordføreren indgav i april 2013 til Kontoret for Luftfartssikkerhed i Afrika og Madagaskar (ASECNA), om samarbejde om meddelelse af flyvedata og til det positive svar, der blev modtaget i juni 2013,

| — | der henviser til Rådets konklusioner om grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet og om Kommissionens beretning for 2012 om anvendelsen af Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (Luxembourg, den 6.—7. juni 2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet og om Kommissionens beretning for 2012 om anvendelsen af Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (Luxembourg, den 6.—7. juni 2013),

| — | der henviser til Stockholmprogrammet — Et åbent og sikkert Europa i borgernes tjeneste og til deres beskyttelse (2010-2014), |
| --- | --- |

—

der henviser til Stockholmprogrammet — Et åbent og sikkert Europa i borgernes tjeneste og til deres beskyttelse (2010-2014),

| — | der henviser til de talrige medierapporter og oplysninger fremkommet ved undersøgende journalistik, navnlig, men ikke begrænset til, det efterforskningsarbejde, der blev sendt på Rumæniens tv-kanal Antena 1 i april 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til de talrige medierapporter og oplysninger fremkommet ved undersøgende journalistik, navnlig, men ikke begrænset til, det efterforskningsarbejde, der blev sendt på Rumæniens tv-kanal Antena 1 i april 2013,

| — | der henviser til de undersøgelser og den efterforskning, som er foretaget af især Interights, Redress og Reprieve, og de rapporter, der er blevet udarbejdet siden vedtagelsen af Parlamentets førnævnte beslutning af 11. september 2012, af uafhængige efterforskere, civilsamfundsorganisationer og nationale og internationale ngo'er, navnlig rapporten »Globalising Torture: CIA Secret Detention and Extraordinary Rendition« (februar 2013) fra Open Society Justice Initiative, den uafhængige tværpolitiske undersøgelse, der blev foretaget i USA af Constitution Project’s Task Force om behandling af fanger (april 2013), »Rendition Fligths Database« offentliggjort af det britiske akademiske websted The Rendition Project (maj 2013), rapporten fra Amnesty International »Unlock the truth: Poland’s involvement in CIA secret detention« (juni 2013) og skrivelsen fra Human Rights Watch til de litauiske myndigheder (juni 2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til de undersøgelser og den efterforskning, som er foretaget af især Interights, Redress og Reprieve, og de rapporter, der er blevet udarbejdet siden vedtagelsen af Parlamentets førnævnte beslutning af 11. september 2012, af uafhængige efterforskere, civilsamfundsorganisationer og nationale og internationale ngo'er, navnlig rapporten »Globalising Torture: CIA Secret Detention and Extraordinary Rendition« (februar 2013) fra Open Society Justice Initiative, den uafhængige tværpolitiske undersøgelse, der blev foretaget i USA af Constitution Project’s Task Force om behandling af fanger (april 2013), »Rendition Fligths Database« offentliggjort af det britiske akademiske websted The Rendition Project (maj 2013), rapporten fra Amnesty International »Unlock the truth: Poland’s involvement in CIA secret detention« (juni 2013) og skrivelsen fra Human Rights Watch til de litauiske myndigheder (juni 2013),

| — | der henviser til forespørgsler til besvarelse, der blev stillet af Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og Udenrigsudvalget (O-000079/2013 — B7-0215/2013 and O-000080/2013 — B7-0216/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsler til besvarelse, der blev stillet af Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og Udenrigsudvalget (O-000079/2013 — B7-0215/2013 and O-000080/2013 — B7-0216/2013),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 4,

| A. | der henviser til, at respekten for de grundlæggende rettigheder udgør et element af afgørende betydning i vellykkede terrorbekæmpelsespolitikker; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at respekten for de grundlæggende rettigheder udgør et element af afgørende betydning i vellykkede terrorbekæmpelsespolitikker;

| B. | der henviser til, at Europa-Parlamentet har fordømt de USA-ledede CIA-programmer for overførsler og hemmelige tilbageholdelser, der involverer talrige krænkelser af menneskerettighederne, herunder ulovlig og vilkårlig tilbageholdelse, tortur og anden mishandling, overtrædelser af non-refoulement-princippet og tvungen forsvinden gennem CIA's brug af det europæiske luftrum og territorium; der henviser til, at Parlamentet gentagne gange har opfordret til en fuldstændig undersøgelse af nationale regeringers og myndigheders samarbejde med CIA-programmerne; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Europa-Parlamentet har fordømt de USA-ledede CIA-programmer for overførsler og hemmelige tilbageholdelser, der involverer talrige krænkelser af menneskerettighederne, herunder ulovlig og vilkårlig tilbageholdelse, tortur og anden mishandling, overtrædelser af non-refoulement-princippet og tvungen forsvinden gennem CIA's brug af det europæiske luftrum og territorium; der henviser til, at Parlamentet gentagne gange har opfordret til en fuldstændig undersøgelse af nationale regeringers og myndigheders samarbejde med CIA-programmerne;

| C. | der henviser til, at Parlamentet forpligtede sig til fortsat at opfylde det mandat, som det havde fået af det midlertidige udvalg i henhold til artikel 2, 6 og 7 i traktaten om Den Europæiske Union, og at det pålagde de relevante udvalg at tage emnet op på Parlamentets plenarforsamling et år efter vedtagelsen af ovennævnte beslutning af 11. september 2012, eftersom det fandt det yderst vigtigt at vurdere, i hvilket omfang de af Parlamentet vedtagne henstillinger var blevet fulgt; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Parlamentet forpligtede sig til fortsat at opfylde det mandat, som det havde fået af det midlertidige udvalg i henhold til artikel 2, 6 og 7 i traktaten om Den Europæiske Union, og at det pålagde de relevante udvalg at tage emnet op på Parlamentets plenarforsamling et år efter vedtagelsen af ovennævnte beslutning af 11. september 2012, eftersom det fandt det yderst vigtigt at vurdere, i hvilket omfang de af Parlamentet vedtagne henstillinger var blevet fulgt;

| D. | der henviser til, at ansvarliggørelse for overførslerne er af afgørende betydning for effektivt at beskytte og fremme menneskerettigheder i EU's interne og eksterne politikker og for at sikre lovlige og effektive sikkerhedspolitikker, som bygger på retsstaten; der henviser til, at EU-institutionerne for nylig engagerede sig i drøftelserne om, hvordan EU bedre kan beskytte og fremme de grundlæggende rettigheder og retsstaten; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at ansvarliggørelse for overførslerne er af afgørende betydning for effektivt at beskytte og fremme menneskerettigheder i EU's interne og eksterne politikker og for at sikre lovlige og effektive sikkerhedspolitikker, som bygger på retsstaten; der henviser til, at EU-institutionerne for nylig engagerede sig i drøftelserne om, hvordan EU bedre kan beskytte og fremme de grundlæggende rettigheder og retsstaten;

| E. | der henviser til, at der ikke er modtaget udtømmende svar fra Rådet eller Kommissionen på Parlamentets henstillinger; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der ikke er modtaget udtømmende svar fra Rådet eller Kommissionen på Parlamentets henstillinger;

| F. | der henviser til, at de litauiske myndigheder har bekræftet deres forpligtelse til at genåbne den strafferetlige efterforskning af Litauens inddragelse i CIA-programmet, såfremt der fremkommer nye elementer, men dette er endnu ikke sket; der henviser til, at de litauiske myndigheder i forbindelse med deres indlæg for ECHR under Abu Zubaydah-sagen udviste kritiske mangler i deres efterforskning og en manglende forståelse for betydningen af de nye oplysninger; der henviser til, at Litauen varetager formandskabet for Rådet for Den Europæiske Union i anden halvdel af 2013; der henviser til, at der den 13. september 2013 blev indgivet en klage til den litauiske anklagemyndighed, hvori der blev opfordret til at foretage en efterforskning af påstandene om, at Mustafa al-Hawsawi, der i øjeblikket står over for en retssag ved militærkommissionen i Guantánamo Bay, var blevet ulovligt overført til og i hemmelighed tilbageholdt og tortureret i Litauen som en del af et CIA-ledet program; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de litauiske myndigheder har bekræftet deres forpligtelse til at genåbne den strafferetlige efterforskning af Litauens inddragelse i CIA-programmet, såfremt der fremkommer nye elementer, men dette er endnu ikke sket; der henviser til, at de litauiske myndigheder i forbindelse med deres indlæg for ECHR under Abu Zubaydah-sagen udviste kritiske mangler i deres efterforskning og en manglende forståelse for betydningen af de nye oplysninger; der henviser til, at Litauen varetager formandskabet for Rådet for Den Europæiske Union i anden halvdel af 2013; der henviser til, at der den 13. september 2013 blev indgivet en klage til den litauiske anklagemyndighed, hvori der blev opfordret til at foretage en efterforskning af påstandene om, at Mustafa al-Hawsawi, der i øjeblikket står over for en retssag ved militærkommissionen i Guantánamo Bay, var blevet ulovligt overført til og i hemmelighed tilbageholdt og tortureret i Litauen som en del af et CIA-ledet program;

| G. | der henviser til, at det dybdegående efterforskningsarbejde, der blev sendt på tv-kanalen Antena 1 i april 2013, gav yderligere oplysninger om Rumæniens centrale rolle i fængselsnetværket; der henviser til, at den tidligere nationale sikkerhedsrådgiver, Ioan Talpeş, erklærede, at Rumænien havde ydet logistisk støtte til CIA; der henviser til, at en tidligere rumænsk senator indrømmede begrænsningerne af den foregående parlamentariske undersøgelse og opfordrede anklagerne til at indlede en retsprocedure; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det dybdegående efterforskningsarbejde, der blev sendt på tv-kanalen Antena 1 i april 2013, gav yderligere oplysninger om Rumæniens centrale rolle i fængselsnetværket; der henviser til, at den tidligere nationale sikkerhedsrådgiver, Ioan Talpeş, erklærede, at Rumænien havde ydet logistisk støtte til CIA; der henviser til, at en tidligere rumænsk senator indrømmede begrænsningerne af den foregående parlamentariske undersøgelse og opfordrede anklagerne til at indlede en retsprocedure;

| H. | der henviser til, at polske anklagere den 11. juni 2013 fremsatte en anmodning om, at en tredje mand, Walid Mohammed Bin Attash, med yemenitisk statsborgerskab officielt skulle anerkendes som offer, efter at han blev ulovligt anholdt i Pakistan i 2003, tilbageholdt i et hemmeligt fængsel i Polen fra juni til september 2003 og efterfølgende flyttet til Guantánamo, hvor han stadig befinder sig; der henviser til, at polske anklagere har forlænget en igangværende strafferetlig undersøgelse til oktober 2013; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at polske anklagere den 11. juni 2013 fremsatte en anmodning om, at en tredje mand, Walid Mohammed Bin Attash, med yemenitisk statsborgerskab officielt skulle anerkendes som offer, efter at han blev ulovligt anholdt i Pakistan i 2003, tilbageholdt i et hemmeligt fængsel i Polen fra juni til september 2003 og efterfølgende flyttet til Guantánamo, hvor han stadig befinder sig; der henviser til, at polske anklagere har forlænget en igangværende strafferetlig undersøgelse til oktober 2013;

| I. | der henviser til, at de britiske myndigheder skaber proceduremæssige hindringer for det civile søgsmål, som er rejst i Det Forenede Kongerige af libyeren Abdel Hakim Belhadj, der angiveligt blev overført til tortur i Libyen af CIA med britisk bistand, og har tilkendegivet, at de har til hensigt at søge om, at bevisførelsen sker for lukkede døre; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at de britiske myndigheder skaber proceduremæssige hindringer for det civile søgsmål, som er rejst i Det Forenede Kongerige af libyeren Abdel Hakim Belhadj, der angiveligt blev overført til tortur i Libyen af CIA med britisk bistand, og har tilkendegivet, at de har til hensigt at søge om, at bevisførelsen sker for lukkede døre;

| J. | der henviser til, at Italien i december 2012 udstedte en international arrestordre på Robert Seldon Lady, der blev anholdt i Panama i juli 2013; der henviser til, at Panama ikke accepterede Italiens efterfølgende udleveringsanmodning, og at Robert Seldon Lady blev overført til USA i juli 2013; der henviser til, at den italienske præsident den 5. april 2013 besluttede at benåde den amerikanske oberst Joseph Romano, der var blevet dømt af en italiensk domstol for sit medansvar i forbindelse med bortførelsen af Abu Omar i Italien; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Italien i december 2012 udstedte en international arrestordre på Robert Seldon Lady, der blev anholdt i Panama i juli 2013; der henviser til, at Panama ikke accepterede Italiens efterfølgende udleveringsanmodning, og at Robert Seldon Lady blev overført til USA i juli 2013; der henviser til, at den italienske præsident den 5. april 2013 besluttede at benåde den amerikanske oberst Joseph Romano, der var blevet dømt af en italiensk domstol for sit medansvar i forbindelse med bortførelsen af Abu Omar i Italien;

| K. | der henviser til, at det finske parlaments ombudsmand i november 2012 indledte en undersøgelse om anvendelsen af Finlands territorium, luftrum og registreringssystemer for flyvning i CIA's overførselsprogram, fremsendte skriftlige anmodninger om oplysninger til 15 regeringsagenturer og anmodede de litauiske myndigheder om specifikke oplysninger om forbundne flyvninger; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det finske parlaments ombudsmand i november 2012 indledte en undersøgelse om anvendelsen af Finlands territorium, luftrum og registreringssystemer for flyvning i CIA's overførselsprogram, fremsendte skriftlige anmodninger om oplysninger til 15 regeringsagenturer og anmodede de litauiske myndigheder om specifikke oplysninger om forbundne flyvninger;

| L. | der henviser til, at den undersøgelse, der blev foretaget af Danmark indtil maj 2012, ikke udgør en uafhængig, upartisk, grundig og effektiv efterforskning, således som krævet af international menneskerettighedslovgivning og -standarder, givet sin mangel på tilstrækkelige beføjelser og sit begrænsede omfang; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at den undersøgelse, der blev foretaget af Danmark indtil maj 2012, ikke udgør en uafhængig, upartisk, grundig og effektiv efterforskning, således som krævet af international menneskerettighedslovgivning og -standarder, givet sin mangel på tilstrækkelige beføjelser og sit begrænsede omfang;

| M. | der henviser til, at udelukkende to medlemsstater (Tyskland og Det Forenede Kongerige) har besvaret de opfølgningsskrivelser, som blev sendt til otte medlemsstater (Frankrig, Tyskland, Italien, Litauen, Polen, Rumænien, Sverige og Det Forenede Kongerige) af FN's uafhængige menneskerettighedseksperter (Special Procedures), med anmodning om yderligere oplysninger på baggrund af FN's fælles undersøgelse af globale praksisser i forbindelse med hemmelig tilbageholdelse ved bekæmpelse af terrorisme (5); |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at udelukkende to medlemsstater (Tyskland og Det Forenede Kongerige) har besvaret de opfølgningsskrivelser, som blev sendt til otte medlemsstater (Frankrig, Tyskland, Italien, Litauen, Polen, Rumænien, Sverige og Det Forenede Kongerige) af FN's uafhængige menneskerettighedseksperter (Special Procedures), med anmodning om yderligere oplysninger på baggrund af FN's fælles undersøgelse af globale praksisser i forbindelse med hemmelig tilbageholdelse ved bekæmpelse af terrorisme (5);

| N. | der henviser til, at USA's præsident Obama har gentaget sit tilsagn om at lukke Guantánamo, idet han den 23. maj 2013 bekendtgjorde, at han ville genindlede frigivelsen af fanger og ophæve et moratorium for frigivelse af yemenitiske fanger, som det allerede anses for sikkert at overføre til Yemen, på trods af modstand i den amerikanske kongres; der henviser til, at de amerikanske myndigheder skal opfylde deres internationale forpligtelser ved at retsforfølge Robert Seldon Lady; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at USA's præsident Obama har gentaget sit tilsagn om at lukke Guantánamo, idet han den 23. maj 2013 bekendtgjorde, at han ville genindlede frigivelsen af fanger og ophæve et moratorium for frigivelse af yemenitiske fanger, som det allerede anses for sikkert at overføre til Yemen, på trods af modstand i den amerikanske kongres; der henviser til, at de amerikanske myndigheder skal opfylde deres internationale forpligtelser ved at retsforfølge Robert Seldon Lady;

| O. | der henviser til den indledende erklæring fra FN's højkommissær for menneskerettigheder, Navi Pillay, på Menneskerettighedsrådets 23. samling (Genève, maj 2013), hvori Navi Pillay citerede Parlamentets ovennævnte beslutning af 11. september 2012, anmodede om troværdige og uafhængige undersøgelser som et første afgørende skridt mod ansvarlighed og opfordrede landene til at prioritere dette; |
| --- | --- |

O.

der henviser til den indledende erklæring fra FN's højkommissær for menneskerettigheder, Navi Pillay, på Menneskerettighedsrådets 23. samling (Genève, maj 2013), hvori Navi Pillay citerede Parlamentets ovennævnte beslutning af 11. september 2012, anmodede om troværdige og uafhængige undersøgelser som et første afgørende skridt mod ansvarlighed og opfordrede landene til at prioritere dette;

| P. | der henviser til den årlige rapport (6) fra 2013 fra FN's særlige rapportør om fremme og beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder i forbindelse med bekæmpelsen af terrorisme, Ben Emmerson, der nævner Parlamentets arbejde og støtter visse af henstillingerne i den ovennævnte beslutning af 11. september 2012; |
| --- | --- |

P.

der henviser til den årlige rapport (6) fra 2013 fra FN's særlige rapportør om fremme og beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder i forbindelse med bekæmpelsen af terrorisme, Ben Emmerson, der nævner Parlamentets arbejde og støtter visse af henstillingerne i den ovennævnte beslutning af 11. september 2012;

| 1. | beklager dybt den manglende gennemførelse af henstillingerne i Parlamentets førnævnte beslutning af 11. september 2012, navnlig af Rådet, Kommissionen, regeringerne i medlemsstaterne, kandidatlandene og de associerede lande, NATO og USA's myndigheder, især i lyset af de alvorlige krænkelser af de grundlæggende rettigheder, som ofrene for CIA-programmerne har været udsat for; |
| --- | --- |

1.

beklager dybt den manglende gennemførelse af henstillingerne i Parlamentets førnævnte beslutning af 11. september 2012, navnlig af Rådet, Kommissionen, regeringerne i medlemsstaterne, kandidatlandene og de associerede lande, NATO og USA's myndigheder, især i lyset af de alvorlige krænkelser af de grundlæggende rettigheder, som ofrene for CIA-programmerne har været udsat for;

| 2. | mener, at den fremherskende straffrihed i forbindelse med CIA-programmerne har muliggjort en fortsættelse af krænkelserne af de grundlæggende rettigheder i terrorbekæmpelsespolitikkerne i EU og USA, hvilket blev yderligere tydeliggjort i forbindelse med de masseovervågningsprogrammer, der blev gennemført af det amerikanske nationale sikkerhedsagentur og overvågningsorganer i forskellige medlemsstater, og som i øjeblikket undersøges af Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

2.

mener, at den fremherskende straffrihed i forbindelse med CIA-programmerne har muliggjort en fortsættelse af krænkelserne af de grundlæggende rettigheder i terrorbekæmpelsespolitikkerne i EU og USA, hvilket blev yderligere tydeliggjort i forbindelse med de masseovervågningsprogrammer, der blev gennemført af det amerikanske nationale sikkerhedsagentur og overvågningsorganer i forskellige medlemsstater, og som i øjeblikket undersøges af Europa-Parlamentet;

Ansvarliggørelsesprocesser i medlemsstaterne

| 3. | gentager sin opfordring til de medlemsstater, der ikke har levet op til deres positive forpligtelse til at foretage uafhængige og effektive undersøgelser med henblik på at undersøge menneskerettighedskrænkelser under hensyntagen til alle de nye beviser, der er kommet frem i lyset, og at videregive alle nødvendige oplysninger om alle fly, der formodes af have tilknytning til CIA og deres territorium; opfordrer navnlig medlemsstaterne til at undersøge, om operationer har fundet sted på deres territorium, hvor personer som led i CIA-programmet er blevet tilbageholdt i hemmelige faciliteter; opfordrer de berørte medlemsstater (Frankrig, Italien, Litauen, Polen, Rumænien og Sverige) til at reagere på skrivelserne fra FN's særlige procedurer; |
| --- | --- |

3.

gentager sin opfordring til de medlemsstater, der ikke har levet op til deres positive forpligtelse til at foretage uafhængige og effektive undersøgelser med henblik på at undersøge menneskerettighedskrænkelser under hensyntagen til alle de nye beviser, der er kommet frem i lyset, og at videregive alle nødvendige oplysninger om alle fly, der formodes af have tilknytning til CIA og deres territorium; opfordrer navnlig medlemsstaterne til at undersøge, om operationer har fundet sted på deres territorium, hvor personer som led i CIA-programmet er blevet tilbageholdt i hemmelige faciliteter; opfordrer de berørte medlemsstater (Frankrig, Italien, Litauen, Polen, Rumænien og Sverige) til at reagere på skrivelserne fra FN's særlige procedurer;

| 4. | opfordrer indtrængende Litauen til at genåbne den strafferetlige efterforskning i CIA's hemmelige tilbageholdelsesfaciliteter og til at foretage en tilbundsgående undersøgelse ved at undersøge alle de faktuelle beviser, der er blevet afsløret, navnlig med hensyn til sagen Abu Zubaydah mod Litauen ved ECHR; anmoder Litauen om at give efterforskerne mulighed for at foretage en grundig undersøgelse af flynetværkerne bag overførslerne og kontaktpersoner, der er offentligt kendt for at have organiseret eller deltaget i de pågældende flyvninger; anmoder de litauiske myndigheder om at foretage en kriminalteknisk undersøgelse af fængselsområdet samt en analyse af oversigten over telefonsamtaler; opfordrer dem indtrængende til at samarbejde fuldt ud med ECHR i sagerne Abu Zubaydah mod Litauen og Overvågningscentret for menneskerettigheder mod Litauen; opfordrer Litauen til i forbindelse med genåbningen af den strafferetlige efterforskning at behandle ansøgninger fra andre mulige ofre om status/deltagelse i efterforskningen; opfordrer indtrængende Litauen til at reagere fyldestgørende på anmodninger om oplysninger fra andre EU-medlemsstater, navnlig anmodningen om oplysninger fra den finske ombudsmand vedrørende en flyvning eller flyvninger, der kan forbinde Finland og Litauen med en eventuel udleveringsrute; opfordrer indtrængende den litauiske anklagemyndighed til at gennemføre en strafferetlig undersøgelse af Mustafa al-Hawsawis klage; |
| --- | --- |

4.

opfordrer indtrængende Litauen til at genåbne den strafferetlige efterforskning i CIA's hemmelige tilbageholdelsesfaciliteter og til at foretage en tilbundsgående undersøgelse ved at undersøge alle de faktuelle beviser, der er blevet afsløret, navnlig med hensyn til sagen Abu Zubaydah mod Litauen ved ECHR; anmoder Litauen om at give efterforskerne mulighed for at foretage en grundig undersøgelse af flynetværkerne bag overførslerne og kontaktpersoner, der er offentligt kendt for at have organiseret eller deltaget i de pågældende flyvninger; anmoder de litauiske myndigheder om at foretage en kriminalteknisk undersøgelse af fængselsområdet samt en analyse af oversigten over telefonsamtaler; opfordrer dem indtrængende til at samarbejde fuldt ud med ECHR i sagerne Abu Zubaydah mod Litauen og Overvågningscentret for menneskerettigheder mod Litauen; opfordrer Litauen til i forbindelse med genåbningen af den strafferetlige efterforskning at behandle ansøgninger fra andre mulige ofre om status/deltagelse i efterforskningen; opfordrer indtrængende Litauen til at reagere fyldestgørende på anmodninger om oplysninger fra andre EU-medlemsstater, navnlig anmodningen om oplysninger fra den finske ombudsmand vedrørende en flyvning eller flyvninger, der kan forbinde Finland og Litauen med en eventuel udleveringsrute; opfordrer indtrængende den litauiske anklagemyndighed til at gennemføre en strafferetlig undersøgelse af Mustafa al-Hawsawis klage;

| 5. | opfordrer indtrængende de rumænske myndigheder til hurtigt at indlede en uafhængig, upartisk, grundig og effektiv efterforskning for at lokalisere manglende parlamentariske undersøgelsesdokumenter og til at samarbejde fuldt ud med ECHR i sagen Al Nashiri mod Rumænien; opfordrer Rumænien til fuldt ud at overholde sine forpligtelser vedrørende de grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

5.

opfordrer indtrængende de rumænske myndigheder til hurtigt at indlede en uafhængig, upartisk, grundig og effektiv efterforskning for at lokalisere manglende parlamentariske undersøgelsesdokumenter og til at samarbejde fuldt ud med ECHR i sagen Al Nashiri mod Rumænien; opfordrer Rumænien til fuldt ud at overholde sine forpligtelser vedrørende de grundlæggende rettigheder;

| 6. | anmoder Polen om at fortsætte undersøgelsen med større gennemsigtighed, navnlig ved at tilbyde beviser på konkrete trufne foranstaltninger, og give ofrenes repræsentanter mulighed for at repræsentere deres klienter meningsfuldt ved at give dem den ret, der tilkommer dem, til at få adgang til alt relevant klassificeret materiale og reagere på det materiale, der er blevet indsamlet; opfordrer de polske myndigheder til at retsforfølge enhver impliceret statslig aktør; opfordrer indtrængende den polske anklagemyndighed til hurtigst muligt at undersøge stævningen fra Walid Bin Attash og at træffe afgørelse i denne henseende; opfordrer Polen til at samarbejde fuldt ud med ECHR i sagerne Al Nashiri mod Polen og Abu Zubaydah mod Polen; |
| --- | --- |

6.

anmoder Polen om at fortsætte undersøgelsen med større gennemsigtighed, navnlig ved at tilbyde beviser på konkrete trufne foranstaltninger, og give ofrenes repræsentanter mulighed for at repræsentere deres klienter meningsfuldt ved at give dem den ret, der tilkommer dem, til at få adgang til alt relevant klassificeret materiale og reagere på det materiale, der er blevet indsamlet; opfordrer de polske myndigheder til at retsforfølge enhver impliceret statslig aktør; opfordrer indtrængende den polske anklagemyndighed til hurtigst muligt at undersøge stævningen fra Walid Bin Attash og at træffe afgørelse i denne henseende; opfordrer Polen til at samarbejde fuldt ud med ECHR i sagerne Al Nashiri mod Polen og Abu Zubaydah mod Polen;

| 7. | opfordrer de britiske myndigheder til at samarbejde fuldt ud med igangværende strafferetlige efterforskninger og give mulighed for, at civile søgsmål kan behandles under fuld gennemsigtighed med henblik på at afslutte de efterforskninger og søgsmål, der vedrører overførsler af udenlandske statsborgere til udlandet; anmoder de britiske myndigheder om at foretage en menneskerettighedsundersøgelse om overførsel, tortur og mishandling af fanger i udlandet; |
| --- | --- |

7.

opfordrer de britiske myndigheder til at samarbejde fuldt ud med igangværende strafferetlige efterforskninger og give mulighed for, at civile søgsmål kan behandles under fuld gennemsigtighed med henblik på at afslutte de efterforskninger og søgsmål, der vedrører overførsler af udenlandske statsborgere til udlandet; anmoder de britiske myndigheder om at foretage en menneskerettighedsundersøgelse om overførsel, tortur og mishandling af fanger i udlandet;

| 8. | tilskynder de italienske myndigheder til at fortsætte deres bestræbelser på at opnå retfærdighed for CIA's menneskerettighedskrænkelser på italiensk område ved at fastholde, at Robert Seldon Lady skal udleveres, og anmode om udlevering af de 22 andre amerikanske statsborgere, der er dømt i Italien; |
| --- | --- |

8.

tilskynder de italienske myndigheder til at fortsætte deres bestræbelser på at opnå retfærdighed for CIA's menneskerettighedskrænkelser på italiensk område ved at fastholde, at Robert Seldon Lady skal udleveres, og anmode om udlevering af de 22 andre amerikanske statsborgere, der er dømt i Italien;

| 9. | opfordrer den finske ombudsmand til at afslutte sin undersøgelse på grundlag af gennemsigtighed og ansvarlighed og opfordrer følgelig indtrængende alle nationale myndigheder til at samarbejde fuldt ud; anmoder Finland om at forfølge alle spor, der involverer finske statslige aktører i overførselsprogrammet; |
| --- | --- |

9.

opfordrer den finske ombudsmand til at afslutte sin undersøgelse på grundlag af gennemsigtighed og ansvarlighed og opfordrer følgelig indtrængende alle nationale myndigheder til at samarbejde fuldt ud; anmoder Finland om at forfølge alle spor, der involverer finske statslige aktører i overførselsprogrammet;

Reaktioner fra EU-institutionerne

| 10. | er stærkt skuffet over Kommissionens afvisning af at reagere hensigtsmæssigt på Parlamentets henstillinger og anser Kommissionens skrivelser til medlemsstaterne for at være utilstrækkelige med hensyn til at opnå ansvarlighed på baggrund af deres generiske karakter; |
| --- | --- |

10.

er stærkt skuffet over Kommissionens afvisning af at reagere hensigtsmæssigt på Parlamentets henstillinger og anser Kommissionens skrivelser til medlemsstaterne for at være utilstrækkelige med hensyn til at opnå ansvarlighed på baggrund af deres generiske karakter;

| 11. | gentager sine særlige henstillinger til Kommissionen:






  — | at undersøge, om nogen EU-bestemmelser, navnlig om asyl og om retligt samarbejde, er blevet overtrådt som følge af samarbejde med CIA-programmet |
| --- | --- | --- |

11.

gentager sine særlige henstillinger til Kommissionen:

—

at undersøge, om nogen EU-bestemmelser, navnlig om asyl og om retligt samarbejde, er blevet overtrådt som følge af samarbejde med CIA-programmet

| — | at fremme og støtte gensidig retlig bistand og juridisk samarbejde, der er baseret på respekt for menneskerettighederne, mellem undersøgelsesorganer og samarbejdet mellem jurister, der er involveret i det ansvarliggørende arbejde i medlemsstaterne |
| --- | --- |

—

at fremme og støtte gensidig retlig bistand og juridisk samarbejde, der er baseret på respekt for menneskerettighederne, mellem undersøgelsesorganer og samarbejdet mellem jurister, der er involveret i det ansvarliggørende arbejde i medlemsstaterne

| — | at vedtage rammer, herunder krav til medlemsstaterne om indberetning, for overvågning af og støtte til de nationale ansvarliggørelsesprocesser |
| --- | --- |

—

at vedtage rammer, herunder krav til medlemsstaterne om indberetning, for overvågning af og støtte til de nationale ansvarliggørelsesprocesser

| — | at træffe foranstaltninger, der har til formål at styrke EU's kapacitet til at forebygge og foretage retlig prøvelse af menneskerettighedskrænkelser på EU-niveau og til at fremme en styrkelse af Parlamentets rolle |
| --- | --- |

—

at træffe foranstaltninger, der har til formål at styrke EU's kapacitet til at forebygge og foretage retlig prøvelse af menneskerettighedskrænkelser på EU-niveau og til at fremme en styrkelse af Parlamentets rolle

| — | at fremsætte forslag om foranstaltninger til at føre demokratisk kontrol med grænseoverskridende efterretningsaktiviteter i forbindelse med EU's politikker for bekæmpelse af terrorisme; |
| --- | --- |

—

at fremsætte forslag om foranstaltninger til at føre demokratisk kontrol med grænseoverskridende efterretningsaktiviteter i forbindelse med EU's politikker for bekæmpelse af terrorisme;

| 12. | opfordrer indtrængende de litauiske myndigheder til at gribe muligheden i forbindelse med deres lands EU-formandskab til at sikre fuld gennemførelse af henstillingerne i Parlamentets betænkning og således sætte spørgsmålet på dagsordenen for Rådet for retlige og indre anliggender (RIA) inden afslutningen på det litauiske formandskab; |
| --- | --- |

12.

opfordrer indtrængende de litauiske myndigheder til at gribe muligheden i forbindelse med deres lands EU-formandskab til at sikre fuld gennemførelse af henstillingerne i Parlamentets betænkning og således sætte spørgsmålet på dagsordenen for Rådet for retlige og indre anliggender (RIA) inden afslutningen på det litauiske formandskab;

| 13. | gentager sine særlige henstillinger til Rådet:






  — | at give en officiel undskyldning for at have krænket princippet i traktaterne om loyalt samarbejde mellem Unionens institutioner ved fejlagtigt at have forsøgt at få Europa-Parlamentet til at godkende udarbejdelsen af bevidst forkortede versioner af protokollerne fra møderne i COJUR og COTRA med højtstående amerikanske embedsmænd |
| --- | --- | --- |

13.

gentager sine særlige henstillinger til Rådet:

—

at give en officiel undskyldning for at have krænket princippet i traktaterne om loyalt samarbejde mellem Unionens institutioner ved fejlagtigt at have forsøgt at få Europa-Parlamentet til at godkende udarbejdelsen af bevidst forkortede versioner af protokollerne fra møderne i COJUR og COTRA med højtstående amerikanske embedsmænd

| — | at afgive en erklæring, hvori Rådet erkender, at medlemsstaterne har været involveret i CIA-programmet, og beskriver de problemer, som medlemsstaterne stødte på i forbindelse med undersøgelserne |
| --- | --- |

—

at afgive en erklæring, hvori Rådet erkender, at medlemsstaterne har været involveret i CIA-programmet, og beskriver de problemer, som medlemsstaterne stødte på i forbindelse med undersøgelserne

| — | at give sin fulde støtte til de sandhedssøgende og ansvarliggørende processer i medlemsstaterne ved officielt at rejse problemet på møder vedrørende retlige og indre anliggender, udveksle alle oplysninger, yde assistance i forbindelse med undersøgelser og især imødekomme anmodninger om aktindsigt |
| --- | --- |

—

at give sin fulde støtte til de sandhedssøgende og ansvarliggørende processer i medlemsstaterne ved officielt at rejse problemet på møder vedrørende retlige og indre anliggender, udveksle alle oplysninger, yde assistance i forbindelse med undersøgelser og især imødekomme anmodninger om aktindsigt

| — | at afholde høringer med relevante EU-sikkerhedstjenester for at få klarhed over deres kendskab til medlemsstaternes indblanding i CIA's program og EU's svar |
| --- | --- |

—

at afholde høringer med relevante EU-sikkerhedstjenester for at få klarhed over deres kendskab til medlemsstaternes indblanding i CIA's program og EU's svar

| — | at stille forslag om sikkerhedsbestemmelser med henblik på at garantere respekt for menneskerettigheder i forbindelse med udveksling af efterretninger og en nøje afgrænsning mellem efterretningsaktiviteter og bekæmpelse af forbrydelser, således at efterretningstjenester ikke har lov til at tiltage sig anholdelses- og tilbageholdelsesbeføjelser; |
| --- | --- |

—

at stille forslag om sikkerhedsbestemmelser med henblik på at garantere respekt for menneskerettigheder i forbindelse med udveksling af efterretninger og en nøje afgrænsning mellem efterretningsaktiviteter og bekæmpelse af forbrydelser, således at efterretningstjenester ikke har lov til at tiltage sig anholdelses- og tilbageholdelsesbeføjelser;

| 14. | opfordrer Rådet og Kommissionen til i deres respektive flerårige programmer efter Stockholmprogrammet at medtage særlige foranstaltninger, der skal sikre retsstaten og ansvarliggørelse for menneskerettighedskrænkelser, navnlig af efterretningstjenester og retshåndhævende myndigheder; anmoder Kommissionen om at sætte spørgsmålet om ansvarliggørelse på dagsordenen for »Assises de la Justice«, der skal afholdes i november 2013; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Rådet og Kommissionen til i deres respektive flerårige programmer efter Stockholmprogrammet at medtage særlige foranstaltninger, der skal sikre retsstaten og ansvarliggørelse for menneskerettighedskrænkelser, navnlig af efterretningstjenester og retshåndhævende myndigheder; anmoder Kommissionen om at sætte spørgsmålet om ansvarliggørelse på dagsordenen for »Assises de la Justice«, der skal afholdes i november 2013;

| 15. | minder om, at det med henblik på at sikre Parlamentets troværdighed er af afgørende betydning væsentligt at styrke dets ret til at undersøge krænkelser af de grundlæggende rettigheder i EU, hvilket bør omfatte fuld beføjelse til at høre involverede personer under vidneansvar, herunder ministre (7); |
| --- | --- |

15.

minder om, at det med henblik på at sikre Parlamentets troværdighed er af afgørende betydning væsentligt at styrke dets ret til at undersøge krænkelser af de grundlæggende rettigheder i EU, hvilket bør omfatte fuld beføjelse til at høre involverede personer under vidneansvar, herunder ministre (7);

| 16. | anmoder Eurocontrol om i lighed med American Federal Aviation Authority at anerkende, at flyrutedata på ingen måde bør anses for at være fortrolige, og offentliggøre sådanne nødvendige oplysninger med henblik på at foretage effektive efterforskninger; |
| --- | --- |

16.

anmoder Eurocontrol om i lighed med American Federal Aviation Authority at anerkende, at flyrutedata på ingen måde bør anses for at være fortrolige, og offentliggøre sådanne nødvendige oplysninger med henblik på at foretage effektive efterforskninger;

| 17. | forventer, at Parlamentets undersøgelse af det amerikanske nationale sikkerhedsagenturs overvågningsprogram og overvågningsorganer i forskellige medlemsstater vil medføre forslag til foranstaltninger, således at der kan sikres effektiv demokratisk kontrol med efterretningstjenester, eftersom demokratisk kontrol med disse organer og deres aktiviteter via passende intern, udøvende, uafhængig retslig og parlamentarisk kontrol er af afgørende betydning; |
| --- | --- |

17.

forventer, at Parlamentets undersøgelse af det amerikanske nationale sikkerhedsagenturs overvågningsprogram og overvågningsorganer i forskellige medlemsstater vil medføre forslag til foranstaltninger, således at der kan sikres effektiv demokratisk kontrol med efterretningstjenester, eftersom demokratisk kontrol med disse organer og deres aktiviteter via passende intern, udøvende, uafhængig retslig og parlamentarisk kontrol er af afgørende betydning;

| 18. | udtrykker sin beklagelse over, at EU-medlemsstaterne ikke har gjort fremskridt i retning af tiltrædelse af Den internationale konvention om beskyttelse af alle personer mod tvungen forsvinding, med undtagelse af Litauens ratifikation heraf i august 2013; opfordrer de 21 medlemsstater, der endnu ikke har ratificeret denne konvention, til at gøre det så hurtigt som muligt; |
| --- | --- |

18.

udtrykker sin beklagelse over, at EU-medlemsstaterne ikke har gjort fremskridt i retning af tiltrædelse af Den internationale konvention om beskyttelse af alle personer mod tvungen forsvinding, med undtagelse af Litauens ratifikation heraf i august 2013; opfordrer de 21 medlemsstater, der endnu ikke har ratificeret denne konvention, til at gøre det så hurtigt som muligt;

| 19. | opfordrer Belgien, Finland, Grækenland, Irland, Letland, Litauen og Slovakiet til at prioritere ratificeringen af den valgfri protokol til FN-konventionen mod tortur (OPCAT); beklager den meget begrænsede støtte til OPCAT's Særlige Fond, der administreres af FN, og opfordrer EU-medlemsstaterne og Kommissionen til at støtte arbejdet i den særlige fond gennem væsentlige frivillige bidrag; opfordrer indtrængende Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) og Kommissionen til at intensivere deres bestræbelser på at fremme etablering og drift af nationale forebyggende mekanismer under OPCAT i tredjelande; |
| --- | --- |

19.

opfordrer Belgien, Finland, Grækenland, Irland, Letland, Litauen og Slovakiet til at prioritere ratificeringen af den valgfri protokol til FN-konventionen mod tortur (OPCAT); beklager den meget begrænsede støtte til OPCAT's Særlige Fond, der administreres af FN, og opfordrer EU-medlemsstaterne og Kommissionen til at støtte arbejdet i den særlige fond gennem væsentlige frivillige bidrag; opfordrer indtrængende Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) og Kommissionen til at intensivere deres bestræbelser på at fremme etablering og drift af nationale forebyggende mekanismer under OPCAT i tredjelande;

| 20. | anmoder EU om nøje at undersøge FYROM's fremskridt med hensyn til gennemførelse af ECHR's afgørelse i sagen El-Masri mod Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, som Ministerkomitéen nu har medtaget i sine overvejelser for den forbedrede procedure i forbindelse med FYROM's tiltrædelse; opfordrer indtrængende FYROM's myndigheder til at indlede en strafferetlig efterforskning af statslige aktørers medskyldighed i El-Masri-sagen og at stille de ansvarlige til regnskab; |
| --- | --- |

20.

anmoder EU om nøje at undersøge FYROM's fremskridt med hensyn til gennemførelse af ECHR's afgørelse i sagen El-Masri mod Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, som Ministerkomitéen nu har medtaget i sine overvejelser for den forbedrede procedure i forbindelse med FYROM's tiltrædelse; opfordrer indtrængende FYROM's myndigheder til at indlede en strafferetlig efterforskning af statslige aktørers medskyldighed i El-Masri-sagen og at stille de ansvarlige til regnskab;

| 21. | opfordrer den amerikanske regering til at samarbejde og imødekomme alle anmodninger fra EU's medlemsstater om oplysninger eller udlevering i forbindelse med CIA-programmet; opfordrer indtrængende den amerikanske regering til at ophøre med at anvende drakoniske retskendelser, der hindrer advokater for fanger i Guantánamo Bay i at få detaljerede oplysninger om fangernes hemmelige tilbageholdelse i Europa; opfordrer den til at gennemføre sin plan om at lukke fængslet i Guantánamo Bay omgående; |
| --- | --- |

21.

opfordrer den amerikanske regering til at samarbejde og imødekomme alle anmodninger fra EU's medlemsstater om oplysninger eller udlevering i forbindelse med CIA-programmet; opfordrer indtrængende den amerikanske regering til at ophøre med at anvende drakoniske retskendelser, der hindrer advokater for fanger i Guantánamo Bay i at få detaljerede oplysninger om fangernes hemmelige tilbageholdelse i Europa; opfordrer den til at gennemføre sin plan om at lukke fængslet i Guantánamo Bay omgående;

| 22. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at øge bestræbelserne på at genbosætte ikkeeuropæiske tilbageholdte, som løslades fra Guantánamo og ikke kan tilbagesendes til deres hjemland på grund af dødstrusler eller trusler om tortur eller anden grusom og umenneskelig behandling (8); anmoder EU om at genoplive de fælles initiativer fra 2009 ved at tilbyde en ramme for genbosættelse af Guantánamo-fanger i EU-medlemsstaterne og indgå i en dialog om konkrete planer for samarbejde med USA's nye særlige udsending om fangeoverførsler fra Guantánamo, Clifford Sloan; |
| --- | --- |

22.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at øge bestræbelserne på at genbosætte ikkeeuropæiske tilbageholdte, som løslades fra Guantánamo og ikke kan tilbagesendes til deres hjemland på grund af dødstrusler eller trusler om tortur eller anden grusom og umenneskelig behandling (8); anmoder EU om at genoplive de fælles initiativer fra 2009 ved at tilbyde en ramme for genbosættelse af Guantánamo-fanger i EU-medlemsstaterne og indgå i en dialog om konkrete planer for samarbejde med USA's nye særlige udsending om fangeoverførsler fra Guantánamo, Clifford Sloan;

| 23. | opfordrer Kontoret for Luftfartssikkerhed i Afrika og Madagaskar til omgående at indlede sit samarbejde med Parlamentet ved at forelægge de anmodede oplysninger om flyvedata; |
| --- | --- |

23.

opfordrer Kontoret for Luftfartssikkerhed i Afrika og Madagaskar til omgående at indlede sit samarbejde med Parlamentet ved at forelægge de anmodede oplysninger om flyvedata;

| 24. | opfordrer det næste Parlament (2014-2019) til fortsat at opfylde og gennemføre mandatet fra det midlertidige udvalg og følgelig sikre, at der følges op på dets henstillinger, undersøge nye elementer, der kan fremkomme, og fuldt ud at anvende og udvikle dets undersøgelsesret; |
| --- | --- |

24.

opfordrer det næste Parlament (2014-2019) til fortsat at opfylde og gennemføre mandatet fra det midlertidige udvalg og følgelig sikre, at der følges op på dets henstillinger, undersøge nye elementer, der kan fremkomme, og fuldt ud at anvende og udvikle dets undersøgelsesret;

o

o o

| 25. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og regeringerne og parlamenterne i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

25.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og regeringerne og parlamenterne i medlemsstaterne.

---

(1)  Herunder Jeffrey W. Castelli, der er tidligere chef for CIA-operationer i Rom.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0309.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0231.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0500.

(5)  A/HRC/13/42.

(6)  Framework Principles for securing the accountability of public officials for gross or systematic human rights violations committed in the context of State counter-terrorism initiatives, A/HRC/22/52 af 1.3.2013 (Rammeprincipper for sikring af embedsmænds ansvarliggørelse i tilfælde af grove eller systematiske menneskerettighedskrænkelser begået i forbindelse med statslige terrorbekæmpelsesinitiativer).

(7)  Jf. forslag til Europa-Parlamentets forordning om de nærmere vilkår for udøvelse af Europa-Parlamentets undersøgelsesbeføjelse og om ophævelse af Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens afgørelse 95/167/EF, Euratom, EKSF (EUT C 264 E af 13.9.2013, s. 41).

(8)  Europa-Parlamentets beslutning af 18. april 2012 om årsberetningen om menneskerettighederne i verden og EU's menneskerettighedspolitik, herunder følgerne for EU's menneskerettighedspolitiske strategi, EUT C 258 E af 7.9.2013, s. 8.

---

| 19.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 181/67 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 181/67

---

P7_TA(2013)0419

Styrkelse af det grænseoverskridende samarbejde om retshåndhævelse i EU

Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2013 om styrkelse af det grænseoverskridende samarbejde om retshåndhævelse i EU: gennemførelsen af Prümafgørelsen og den europæiske informationsudvekslingsmodel (2013/2586(RSP))

(2016/C 181/12)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 7. december 2012 om styrkelse af samarbejdet om retshåndhævelse i EU: den europæiske informationsudvekslingsmodel (EIXM) (COM(2012)0735), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 7. december 2012 om styrkelse af samarbejdet om retshåndhævelse i EU: den europæiske informationsudvekslingsmodel (EIXM) (COM(2012)0735),

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 7. december 2012 om gennemførelsen af Rådets afgørelse 2008/615/RIA af 23. juni 2008 om intensivering af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet (»Prümafgørelsen«) (COM(2012)0732), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 7. december 2012 om gennemførelsen af Rådets afgørelse 2008/615/RIA af 23. juni 2008 om intensivering af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet (»Prümafgørelsen«) (COM(2012)0732),

| — | der henviser til Stockholmprogrammet, den interne sikkerhedsstrategi og informationsstyringsstrategien for EU's indre sikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til Stockholmprogrammet, den interne sikkerhedsstrategi og informationsstyringsstrategien for EU's indre sikkerhed,

| — | der henviser til sin beslutning af 22. maj 2012 om Den Europæiske Unions interne sikkerhedsstrategi (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. maj 2012 om Den Europæiske Unions interne sikkerhedsstrategi (1),

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 87, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 87,

| — | der henviser til forespørgsel til Kommissionens meddelelse om styrkelse af grænseoverskridende samarbejde om retshåndhævelse i EU: gennemførelsen af Prümafgørelsen og den europæiske informationsudvekslingsmodel (EIXM) (O-000067/2013 — B7-0501/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel til Kommissionens meddelelse om styrkelse af grænseoverskridende samarbejde om retshåndhævelse i EU: gennemførelsen af Prümafgørelsen og den europæiske informationsudvekslingsmodel (EIXM) (O-000067/2013 — B7-0501/2013),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at Stockholmprogrammet erkendte behovet for mere sammenhæng og konsolidering af det omfattende sæt redskaber til indsamling, bearbejdning og udveksling af oplysninger mellem de retshåndhævende myndigheder i EU med henblik på at forbedre EU-borgernes sikkerhed; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Stockholmprogrammet erkendte behovet for mere sammenhæng og konsolidering af det omfattende sæt redskaber til indsamling, bearbejdning og udveksling af oplysninger mellem de retshåndhævende myndigheder i EU med henblik på at forbedre EU-borgernes sikkerhed;

| B. | der henviser til, at der i den interne sikkerhedsstrategi opfordredes til udvikling af en omfattende model for informationsudveksling; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der i den interne sikkerhedsstrategi opfordredes til udvikling af en omfattende model for informationsudveksling;

| C. | der henviser til, at udveksling af oplysninger om kriminelle aktiviteter på tværs af grænserne er grundlaget for samarbejdet om retshåndhævelse i EU og særligt relevant i et område uden indre grænsekontroller; der henviser til, at grænseoverskridende kriminalitet er stigende inden for EU, hvilket derved i stadig større grad understreger behovet for en effektiv og sikker informationsudveksling om retshåndhævelse, der overholder databeskyttelses- og grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at udveksling af oplysninger om kriminelle aktiviteter på tværs af grænserne er grundlaget for samarbejdet om retshåndhævelse i EU og særligt relevant i et område uden indre grænsekontroller; der henviser til, at grænseoverskridende kriminalitet er stigende inden for EU, hvilket derved i stadig større grad understreger behovet for en effektiv og sikker informationsudveksling om retshåndhævelse, der overholder databeskyttelses- og grundlæggende rettigheder;

| 1. | bemærker, at meddelelserne tager bestik af de forskellige eksisterende grænseoverskridende instrumenter, kanaler og værktøjer til udveksling af retshåndhævelsesoplysninger i EU; mener, at det nuværende »landskab« af forskellige instrumenter, kanaler og værktøjer er kompliceret og spredt, hvilket fører til en ineffektiv anvendelse af instrumenterne og en utilstrækkelig demokratisk kontrol på EU-plan samt i nogle tilfælde til »funktionsskred og manglende adgang«; |
| --- | --- |

1.

bemærker, at meddelelserne tager bestik af de forskellige eksisterende grænseoverskridende instrumenter, kanaler og værktøjer til udveksling af retshåndhævelsesoplysninger i EU; mener, at det nuværende »landskab« af forskellige instrumenter, kanaler og værktøjer er kompliceret og spredt, hvilket fører til en ineffektiv anvendelse af instrumenterne og en utilstrækkelig demokratisk kontrol på EU-plan samt i nogle tilfælde til »funktionsskred og manglende adgang«;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at gennemføre en kortlægning af EU-lovgivning og national lovgivning, herunder (bilaterale) internationale aftaler, der regulerer den grænseoverskridende udveksling af retshåndhævelsesoplysninger; er enig med Kommissionen i, at det er nødvendigt med mere hensigtsmæssige statistikker for at måle instrumenternes reelle værdi, og opfordrer til en uafhængig, ekstern evaluering af de eksisterende instrumenter for udveksling af retshåndhævelsesoplysninger i EU med henblik på at vurdere deres målbare effekt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at gennemføre en kortlægning af EU-lovgivning og national lovgivning, herunder (bilaterale) internationale aftaler, der regulerer den grænseoverskridende udveksling af retshåndhævelsesoplysninger; er enig med Kommissionen i, at det er nødvendigt med mere hensigtsmæssige statistikker for at måle instrumenternes reelle værdi, og opfordrer til en uafhængig, ekstern evaluering af de eksisterende instrumenter for udveksling af retshåndhævelsesoplysninger i EU med henblik på at vurdere deres målbare effekt;

| 3. | støtter Kommissionens anbefalinger om at strømline brugen af eksisterende instrumenter og kanaler (såsom standardbrug af Europol-kanalen og oprettelsen af nationale integrerede kvikskranker) og om at forbedre uddannelse inden for og bevidstgørelse om grænseoverskridende udveksling af oplysninger; er dog skuffet over, at Kommissionen ikke skabte mulighed for en mere ambitiøs og fremtidsorienteret vision, hvilket blev efterlyst i Stockholmprogrammet og den interne sikkerhedsstrategi, og som kunne være et udgangspunkt for en politisk debat om, hvordan retshåndhævende dataudveksling i EU kan formes og optimeres, samtidig med at der sikres et solidt databeskyttelses- og datasikkerhedsniveau; opfordrer kraftigt Kommissionen til at fremkomme med denne vision, der fastsætter en veludformet ramme for udveksling af retshåndhævelsesoplysninger i EU baseret på principper som behov, kvalitet, proportionalitet, effektivitet og ansvarlighed og med en ordentlig vurdering af tilgængelighedsprincippet og begrebet samkøring; |
| --- | --- |

3.

støtter Kommissionens anbefalinger om at strømline brugen af eksisterende instrumenter og kanaler (såsom standardbrug af Europol-kanalen og oprettelsen af nationale integrerede kvikskranker) og om at forbedre uddannelse inden for og bevidstgørelse om grænseoverskridende udveksling af oplysninger; er dog skuffet over, at Kommissionen ikke skabte mulighed for en mere ambitiøs og fremtidsorienteret vision, hvilket blev efterlyst i Stockholmprogrammet og den interne sikkerhedsstrategi, og som kunne være et udgangspunkt for en politisk debat om, hvordan retshåndhævende dataudveksling i EU kan formes og optimeres, samtidig med at der sikres et solidt databeskyttelses- og datasikkerhedsniveau; opfordrer kraftigt Kommissionen til at fremkomme med denne vision, der fastsætter en veludformet ramme for udveksling af retshåndhævelsesoplysninger i EU baseret på principper som behov, kvalitet, proportionalitet, effektivitet og ansvarlighed og med en ordentlig vurdering af tilgængelighedsprincippet og begrebet samkøring;

| 4. | opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden for at automatisere de manuelle procedurer for gennemførelse af eksisterende instrumenter med henblik på at øge effektiviteten i lighed med DAPIX-undersøgelsen, der er blevet gennemført af en række medlemsstater, og at overveje at indføre et universelt format for informationsudveksling for at fremskynde behandlingen af godkendte forespørgsler; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden for at automatisere de manuelle procedurer for gennemførelse af eksisterende instrumenter med henblik på at øge effektiviteten i lighed med DAPIX-undersøgelsen, der er blevet gennemført af en række medlemsstater, og at overveje at indføre et universelt format for informationsudveksling for at fremskynde behandlingen af godkendte forespørgsler;

| 5. | påpeger, at de forskellige instrumenter for grænseoverskridende udveksling af retshåndhævelsesoplysninger, herunder tilvejebringelse af grænseoverskridende adgang til nationale databaser, fører til en spredt og uklar databeskyttelsesordning, som ofte er baseret på den laveste fællesnævner og udformet som en lappeløsning; giver i denne sammenhæng på ny udtryk for sin holdning om, at det foreslåede databeskyttelsesdirektiv bør vedtages hurtigst muligt; |
| --- | --- |

5.

påpeger, at de forskellige instrumenter for grænseoverskridende udveksling af retshåndhævelsesoplysninger, herunder tilvejebringelse af grænseoverskridende adgang til nationale databaser, fører til en spredt og uklar databeskyttelsesordning, som ofte er baseret på den laveste fællesnævner og udformet som en lappeløsning; giver i denne sammenhæng på ny udtryk for sin holdning om, at det foreslåede databeskyttelsesdirektiv bør vedtages hurtigst muligt;

| 6. | opfordrer Kommissionen til med henblik på at konsolidere og forbedre informationsudvekslingssystemet at træffe foranstaltninger, der har til formål at understøtte et effektivt system, der også tjener til at sikre databeskyttelse, som det fremgår af Den Europæiske Tilsynsførendes udtalelse, ved at anvende den referenceramme, der stilles til rådighed ved Europa-Parlamentets og Rådets forslag til forordning om Europol og om ophævelse af afgørelse 2009/371/RIA; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen til med henblik på at konsolidere og forbedre informationsudvekslingssystemet at træffe foranstaltninger, der har til formål at understøtte et effektivt system, der også tjener til at sikre databeskyttelse, som det fremgår af Den Europæiske Tilsynsførendes udtalelse, ved at anvende den referenceramme, der stilles til rådighed ved Europa-Parlamentets og Rådets forslag til forordning om Europol og om ophævelse af afgørelse 2009/371/RIA;

| 7. | noterer sig, at Prüm for en stigende gruppe medlemsstaters vedkommende er blevet et rutinemæssigt anvendt værktøj i grænseoverskridende politisamarbejde og efterforskning af kriminalitet; beklager, at gennemførelsen af Prümafgørelsen er blevet betydeligt forsinket i flere medlemsstater; er enig med Kommissionen i, at en yderligere udvikling af instrumentet ikke bør overvejes, før gennemførelsen er fuldt ud på plads; opfordrer de berørte medlemsstater til fuldt ud og korrekt at gennemføre Prümafgørelsen, således at den kan anvendes i maksimalt omfang; |
| --- | --- |

7.

noterer sig, at Prüm for en stigende gruppe medlemsstaters vedkommende er blevet et rutinemæssigt anvendt værktøj i grænseoverskridende politisamarbejde og efterforskning af kriminalitet; beklager, at gennemførelsen af Prümafgørelsen er blevet betydeligt forsinket i flere medlemsstater; er enig med Kommissionen i, at en yderligere udvikling af instrumentet ikke bør overvejes, før gennemførelsen er fuldt ud på plads; opfordrer de berørte medlemsstater til fuldt ud og korrekt at gennemføre Prümafgørelsen, således at den kan anvendes i maksimalt omfang;

| 8. | påpeger, at Prümafgørelsen blev vedtaget under den tidligere tredje søjle, og at dens gennemførelse mangler reel demokratisk overvågning og ordentlig kontrol fra Europa-Parlamentets side; opfordrer Kommissionen til snarest at fremsætte forslag med henblik på at gøre instrumenterne til grænseoverskridende politisamarbejde, som er blevet vedtaget under den tidligere tredje søjle, såsom Prümafgørelsen og det svenske initiativ, forenelige med Lissabontraktatens retlige rammer; |
| --- | --- |

8.

påpeger, at Prümafgørelsen blev vedtaget under den tidligere tredje søjle, og at dens gennemførelse mangler reel demokratisk overvågning og ordentlig kontrol fra Europa-Parlamentets side; opfordrer Kommissionen til snarest at fremsætte forslag med henblik på at gøre instrumenterne til grænseoverskridende politisamarbejde, som er blevet vedtaget under den tidligere tredje søjle, såsom Prümafgørelsen og det svenske initiativ, forenelige med Lissabontraktatens retlige rammer;

| 9. | påpeger, at en europæisk politiuddannelse bidrager til at styrke den gensidige tillid mellem politistyrker og dermed fremmer informationsudveksling og grænseoverskridende samarbejde, og at den derfor skal bevares og udvides; |
| --- | --- |

9.

påpeger, at en europæisk politiuddannelse bidrager til at styrke den gensidige tillid mellem politistyrker og dermed fremmer informationsudveksling og grænseoverskridende samarbejde, og at den derfor skal bevares og udvides;

| 10. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og parlamenterne i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

10.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og parlamenterne i medlemsstaterne.

---

(1)  EUT C 264 E af 13.9.2013, s. 1.

---

| 19.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 181/69 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 181/69

---

P7_TA(2013)0420

Kastebaseret forskelsbehandling

Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2013 om kastebaseret diskrimination (2013/2676(RSP))

(2016/C 181/13)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin beslutning af 13. december 2012 om kastediskrimination i Indien (1), beslutning af 17. januar 2013 om vold mod kvinder i Indien (2), beslutning af 1. februar 2007 om menneskerettighedssituationen for dalitterne i Indien (3) og beslutning af 18. april 2012 om årsberetningen om menneskerettighederne i verden og EU's menneskerettighedspolitik, herunder følgerne for EU's menneskerettighedspolitiske strategi (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. december 2012 om kastediskrimination i Indien (1), beslutning af 17. januar 2013 om vold mod kvinder i Indien (2), beslutning af 1. februar 2007 om menneskerettighedssituationen for dalitterne i Indien (3) og beslutning af 18. april 2012 om årsberetningen om menneskerettighederne i verden og EU's menneskerettighedspolitik, herunder følgerne for EU's menneskerettighedspolitiske strategi (4),

| — | der henviser til internationale menneskerettighedskonventioner, herunder den internationale konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination og Racediskriminationskomitéens generelle henstilling XXIX, |
| --- | --- |

—

der henviser til internationale menneskerettighedskonventioner, herunder den internationale konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination og Racediskriminationskomitéens generelle henstilling XXIX,

| — | der henviser til det udkast til FN-principper og -retningslinjer for en reel afskaffelse af forskelsbehandling baseret på arbejde og oprindelse (5), som er offentliggjort af Menneskerettighedsrådet, |
| --- | --- |

—

der henviser til det udkast til FN-principper og -retningslinjer for en reel afskaffelse af forskelsbehandling baseret på arbejde og oprindelse (5), som er offentliggjort af Menneskerettighedsrådet,

| — | der henviser til FN's højkommissær for menneskerettigheders alvorlige bekymringer, observationer og anbefalinger for så vidt angår kastediskrimination, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's højkommissær for menneskerettigheders alvorlige bekymringer, observationer og anbefalinger for så vidt angår kastediskrimination,

| — | der henviser til de seneste henstillinger om kastebaseret diskrimination fra FN's traktatorganer og FN's mandatindehavere i forbindelse med særlige procedurer, |
| --- | --- |

—

der henviser til de seneste henstillinger om kastebaseret diskrimination fra FN's traktatorganer og FN's mandatindehavere i forbindelse med særlige procedurer,

| — | der henviser til rapport af 24. maj 2011 fra den særlige rapportør om nutidige former for racisme, racediskrimination, fremmedhad og hermed beslægtet intolerance (6) og til rapporterne fra den universelle regelmæssige gennemgang af kasteopdelte lande, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport af 24. maj 2011 fra den særlige rapportør om nutidige former for racisme, racediskrimination, fremmedhad og hermed beslægtet intolerance (6) og til rapporterne fra den universelle regelmæssige gennemgang af kasteopdelte lande,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets undersøgelse med titlen »A human rights and poverty review: EU action in addressing caste-based discrimination«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets undersøgelse med titlen »A human rights and poverty review: EU action in addressing caste-based discrimination«,

| — | der henviser til forespørgsel til Kommissionen om kastebaseret diskrimination (O-000091/2013 — B7-0507/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel til Kommissionen om kastebaseret diskrimination (O-000091/2013 — B7-0507/2013),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at kaste kan ses inden for en samfundsreligiøs sammenhæng, som f.eks. i Asien, hvor de personer, der falder uden for kastesystemet, betragtes som »urene« eller »pariaer« af natur, men ligeledes at kaste mere bredt indgår i et system med en streng lagdeling af samfundet med en rangfølge af befolkningsgrupper, der defineres efter oprindelse og arbejde; der henviser til, at diskrimination på grund af arbejde og oprindelse, der er et bredere begreb, som foretrækkes af FN, er en form for forskelsbehandling, der er i strid med international menneskerettighedslovgivning som proklameret i verdenserklæringen om menneskerettigheder, den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, den internationale konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination, konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder, konventionen om barnets rettigheder og Den Internationale Arbejdsorganisations konvention nr. 111; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at kaste kan ses inden for en samfundsreligiøs sammenhæng, som f.eks. i Asien, hvor de personer, der falder uden for kastesystemet, betragtes som »urene« eller »pariaer« af natur, men ligeledes at kaste mere bredt indgår i et system med en streng lagdeling af samfundet med en rangfølge af befolkningsgrupper, der defineres efter oprindelse og arbejde; der henviser til, at diskrimination på grund af arbejde og oprindelse, der er et bredere begreb, som foretrækkes af FN, er en form for forskelsbehandling, der er i strid med international menneskerettighedslovgivning som proklameret i verdenserklæringen om menneskerettigheder, den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, den internationale konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination, konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder, konventionen om barnets rettigheder og Den Internationale Arbejdsorganisations konvention nr. 111;

| B. | der henviser til, at Githu Muidai, FN's særlige rapportør om racisme, i juni 2012 understregede, at det er af afgørende betydning at undgå at etablere nogen form for rangfølge mellem forskellige former for diskrimination, selv om der er forskelle i arten og alvoren af dem afhængig af den historiske, geografiske og kulturelle sammenhæng, herunder »roma-samfundet i Europa og ofrene for kastesystemet i Afrika, Asien og Mellemøsten«; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Githu Muidai, FN's særlige rapportør om racisme, i juni 2012 understregede, at det er af afgørende betydning at undgå at etablere nogen form for rangfølge mellem forskellige former for diskrimination, selv om der er forskelle i arten og alvoren af dem afhængig af den historiske, geografiske og kulturelle sammenhæng, herunder »roma-samfundet i Europa og ofrene for kastesystemet i Afrika, Asien og Mellemøsten«;

| C. | der henviser til, at kastediskrimination til trods for de skridt, som regeringerne i nogle lande med kastesystemer har taget med henblik på at yde forfatningsmæssig og lovgivningsmæssig beskyttelse og indføre særlige foranstaltninger mod kastediskrimination og urørlighed, fortsat er udbredt og vedvarende og anslås at berøre 260 millioner mennesker verden over; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at kastediskrimination til trods for de skridt, som regeringerne i nogle lande med kastesystemer har taget med henblik på at yde forfatningsmæssig og lovgivningsmæssig beskyttelse og indføre særlige foranstaltninger mod kastediskrimination og urørlighed, fortsat er udbredt og vedvarende og anslås at berøre 260 millioner mennesker verden over;

| D. | der henviser til, at kastebaseret diskrimination eksisterer i en lang række lande over hele kloden, og at de fleste ofre findes i Sydasien; der henviser til, at der imidlertid er store koncentrationer af ofre i andre regioner, herunder Afrika, Mellemøsten og diasporasamfundet; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at kastebaseret diskrimination eksisterer i en lang række lande over hele kloden, og at de fleste ofre findes i Sydasien; der henviser til, at der imidlertid er store koncentrationer af ofre i andre regioner, herunder Afrika, Mellemøsten og diasporasamfundet;

| E. | der henviser til, at manglende gennemførelse af lovgivning og politikker og mangel på effektive retsmidler og velfungerende effektive statsinstitutioner, herunder retsvæsenet og politiet, stadig udgør de væsentligste hindringer for at udrydde kastebaseret diskrimination; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at manglende gennemførelse af lovgivning og politikker og mangel på effektive retsmidler og velfungerende effektive statsinstitutioner, herunder retsvæsenet og politiet, stadig udgør de væsentligste hindringer for at udrydde kastebaseret diskrimination;

| F. | der henviser til, at der fortsat i mange berørte lande ikke tilvejebringes enkeltstående data, og at behovet for særlig lovgivning og særlige foranstaltninger til beskyttelse mod kastediskrimination ikke opfyldes; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der fortsat i mange berørte lande ikke tilvejebringes enkeltstående data, og at behovet for særlig lovgivning og særlige foranstaltninger til beskyttelse mod kastediskrimination ikke opfyldes;

| G. | der henviser til, at kaster på trods af indsatsen fra regeringer og i stigende grad fra visse internationale organisationer fortsat lider under alvorlige former for social udstødelse, fattigdom, vold, isolation, fysisk og verbal mishandling knyttet til fordomme samt en forestilling om renhed og forurening; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at kaster på trods af indsatsen fra regeringer og i stigende grad fra visse internationale organisationer fortsat lider under alvorlige former for social udstødelse, fattigdom, vold, isolation, fysisk og verbal mishandling knyttet til fordomme samt en forestilling om renhed og forurening;

| H. | der henviser til, at praksisser vedrørende urørlighed stadig er udbredt og udvikler moderne former; der henviser til, at de berørte samfund står over for begrænsninger med hensyn til politisk deltagelse og alvorlig forskelsbehandling på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at praksisser vedrørende urørlighed stadig er udbredt og udvikler moderne former; der henviser til, at de berørte samfund står over for begrænsninger med hensyn til politisk deltagelse og alvorlig forskelsbehandling på arbejdsmarkedet;

| I. | der henviser til, at lovpligtig positiv forskelsbehandling i nogle få lande som Indien til en vis grad har bidraget til integreringen af dalitter i den offentlige sektor, men at manglen på beskyttelsesforanstaltninger mod diskrimination på arbejdsmarkedet og i den private sektor bidrager til udgrænsningen og den stigende ulighed; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at lovpligtig positiv forskelsbehandling i nogle få lande som Indien til en vis grad har bidraget til integreringen af dalitter i den offentlige sektor, men at manglen på beskyttelsesforanstaltninger mod diskrimination på arbejdsmarkedet og i den private sektor bidrager til udgrænsningen og den stigende ulighed;

| J. | der henviser til, at ILO anslår, at det overvældende flertal af ofre for gældsslaveri i Sydasien tilhører registrerede kaster og stammer; der henviser til, at tvangsarbejde og gældsslaveri er særligt udbredt inden for landbrug, minedrift og i beklædningssektoren, der leverer produkter til en række multinationale og europæiske virksomheder; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at ILO anslår, at det overvældende flertal af ofre for gældsslaveri i Sydasien tilhører registrerede kaster og stammer; der henviser til, at tvangsarbejde og gældsslaveri er særligt udbredt inden for landbrug, minedrift og i beklædningssektoren, der leverer produkter til en række multinationale og europæiske virksomheder;

| K. | der henviser til, at ligebehandling i beskæftigelsen udgør en af de fire grundlæggende arbejdstagerrettigheder og er en del af de internationale retningslinjer og rammer for erhvervslivet, som f.eks. FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder, OECD-retningslinjerne og ISO 26000-retningslinjerne for socialt ansvar, hvori kastebaseret diskrimination specifikt angives som en alvorlig form for diskrimination; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at ligebehandling i beskæftigelsen udgør en af de fire grundlæggende arbejdstagerrettigheder og er en del af de internationale retningslinjer og rammer for erhvervslivet, som f.eks. FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder, OECD-retningslinjerne og ISO 26000-retningslinjerne for socialt ansvar, hvori kastebaseret diskrimination specifikt angives som en alvorlig form for diskrimination;

| L. | der henviser til, at regeringer og myndigheder i lande med kastesystemer opfordres til at notere sig udkastet til FN-principper og -retningslinjer for en reel afskaffelse af forskelsbehandling baseret på arbejde og oprindelse og til at træffe alle nødvendige foranstaltninger med henblik på at udrydde og forebygge kastebaseret diskrimination samt til at håndtere eventuelle mangler i gennemførelsen på føderalt, statsligt, regionalt og lokalt plan og til at gennemføre, ændre eller indføre særlig lovgivning og politiske foranstaltninger til beskyttelse og fremme af rettighederne for dalitterne og lignende kasteramte grupper; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at regeringer og myndigheder i lande med kastesystemer opfordres til at notere sig udkastet til FN-principper og -retningslinjer for en reel afskaffelse af forskelsbehandling baseret på arbejde og oprindelse og til at træffe alle nødvendige foranstaltninger med henblik på at udrydde og forebygge kastebaseret diskrimination samt til at håndtere eventuelle mangler i gennemførelsen på føderalt, statsligt, regionalt og lokalt plan og til at gennemføre, ændre eller indføre særlig lovgivning og politiske foranstaltninger til beskyttelse og fremme af rettighederne for dalitterne og lignende kasteramte grupper;

| 1. | fordømmer de menneskerettighedskrænkelser, som fortsat begås mod mennesker, som lider under kastehierarkier og kastebaseret diskrimination, herunder nægtelse af ligestilling, adgang til retsvæsenet og adgang til arbejde, fortsat isolation og kastebegrundede hindringer for at opnå grundlæggende menneskerettigheder og udvikling; |
| --- | --- |

1.

fordømmer de menneskerettighedskrænkelser, som fortsat begås mod mennesker, som lider under kastehierarkier og kastebaseret diskrimination, herunder nægtelse af ligestilling, adgang til retsvæsenet og adgang til arbejde, fortsat isolation og kastebegrundede hindringer for at opnå grundlæggende menneskerettigheder og udvikling;

| 2. | mener ikke, at identitetskort skal indeholde oplysninger om kaste, da dette er i modstrid med lighed og social mobilitet; |
| --- | --- |

2.

mener ikke, at identitetskort skal indeholde oplysninger om kaste, da dette er i modstrid med lighed og social mobilitet;

| 3. | glæder sig over rapporten fra Githu Muidai, FN's særlige rapportør om racisme, og understreger, at alle ofre for kastebaseret diskrimination i hele verden bør have samme opmærksomhed og beskyttelse; understreger mere generelt, at alle former for racisme og diskrimination bør behandles med samme vægt og beslutsomhed, herunder i Europa; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over rapporten fra Githu Muidai, FN's særlige rapportør om racisme, og understreger, at alle ofre for kastebaseret diskrimination i hele verden bør have samme opmærksomhed og beskyttelse; understreger mere generelt, at alle former for racisme og diskrimination bør behandles med samme vægt og beslutsomhed, herunder i Europa;

| 4. | udtrykker alvorlig bekymring over, at den sociale udstødelse af dalitter og tilsvarende berørte lokalsamfund fører til høje niveauer af fattigdom blandt de berørte befolkningsgrupper og udelukkelse fra eller reduceret gavn af udviklingsprocesser; understreger, at det desuden er til hinder for deres inddragelse i beslutningstagningen og forvaltningen og således for en meningsfuld deltagelse i det offentlige og civile liv; |
| --- | --- |

4.

udtrykker alvorlig bekymring over, at den sociale udstødelse af dalitter og tilsvarende berørte lokalsamfund fører til høje niveauer af fattigdom blandt de berørte befolkningsgrupper og udelukkelse fra eller reduceret gavn af udviklingsprocesser; understreger, at det desuden er til hinder for deres inddragelse i beslutningstagningen og forvaltningen og således for en meningsfuld deltagelse i det offentlige og civile liv;

| 5. | er fortsat foruroliget over det vedvarende store antal anmeldte og uanmeldte tilfælde af grusomheder og praksisser vedrørende urørlighed i lande med kastesystemer, herunder i Indien, og over den udbredte straffrihed, som udøverne af disse forbrydelser mod dalitter og andre ofre for kastebaserede krænkelser af menneskerettighederne nyder godt af; erindrer om, at de skyldige i sådanne former for diskrimination i visse lande sidder på vigtige regeringsposter; |
| --- | --- |

5.

er fortsat foruroliget over det vedvarende store antal anmeldte og uanmeldte tilfælde af grusomheder og praksisser vedrørende urørlighed i lande med kastesystemer, herunder i Indien, og over den udbredte straffrihed, som udøverne af disse forbrydelser mod dalitter og andre ofre for kastebaserede krænkelser af menneskerettighederne nyder godt af; erindrer om, at de skyldige i sådanne former for diskrimination i visse lande sidder på vigtige regeringsposter;

| 6. | gentager sin alvorlige bekymring over volden mod dalit-kvinder og andre kvinder fra tilsvarende berørte lokalsamfund i samfund med kastesystemer, idet disse kvinder ofte ikke anmelder en sådan vold af frygt for trusler mod deres personlige sikkerhed eller frygt for social udstødelse, og sin bekymring over flere og indbyrdes forbundne former for forskelsbehandling baseret på kaste, køn og religion, der påvirker dalit-kvinder og kvinder fra minoritetsgrupper, og som fører til tvungen konvertering, bortførelser, tvungen prostitution og seksuelt misbrug begået af medlemmer af dominerende kaster; |
| --- | --- |

6.

gentager sin alvorlige bekymring over volden mod dalit-kvinder og andre kvinder fra tilsvarende berørte lokalsamfund i samfund med kastesystemer, idet disse kvinder ofte ikke anmelder en sådan vold af frygt for trusler mod deres personlige sikkerhed eller frygt for social udstødelse, og sin bekymring over flere og indbyrdes forbundne former for forskelsbehandling baseret på kaste, køn og religion, der påvirker dalit-kvinder og kvinder fra minoritetsgrupper, og som fører til tvungen konvertering, bortførelser, tvungen prostitution og seksuelt misbrug begået af medlemmer af dominerende kaster;

| 7. | understreger behovet for at fremme et gunstigt miljø for civilsamfundet og menneskerettighedsforkæmpere, der arbejder med ofre for kastediskrimination, for at garantere deres sikkerhed og undgå hindringer for eller stigmatisering eller begrænsning af deres arbejde; understreger, at et sådant miljø bør omfatte adgang til finansiering, samarbejde med FN's menneskerettighedsorganer og akkreditering fra Det Økonomiske og Sociale Råd (Ecosoc); |
| --- | --- |

7.

understreger behovet for at fremme et gunstigt miljø for civilsamfundet og menneskerettighedsforkæmpere, der arbejder med ofre for kastediskrimination, for at garantere deres sikkerhed og undgå hindringer for eller stigmatisering eller begrænsning af deres arbejde; understreger, at et sådant miljø bør omfatte adgang til finansiering, samarbejde med FN's menneskerettighedsorganer og akkreditering fra Det Økonomiske og Sociale Råd (Ecosoc);

| 8. | opfordrer EU til at arbejde for, at udkastet til FN-principper og -retningslinjer for en reel afskaffelse af forskelsbehandling baseret på arbejde og oprindelse anvendes som en vejledende ramme til udryddelse af kastediskrimination og til at fremme godkendelsen heraf i FN's Menneskerettighedsråd; |
| --- | --- |

8.

opfordrer EU til at arbejde for, at udkastet til FN-principper og -retningslinjer for en reel afskaffelse af forskelsbehandling baseret på arbejde og oprindelse anvendes som en vejledende ramme til udryddelse af kastediskrimination og til at fremme godkendelsen heraf i FN's Menneskerettighedsråd;

| 9. | opfordrer Kommissionen til at anerkende kaster som en bestemt form for diskrimination, der har sit udgangspunkt i en samfundsmæssig og/eller religiøs sammenhæng, og som bør løses sammen med andre former for diskrimination, der bygger på etnicitet, race, oprindelse, religion, køn eller seksualitet, i forbindelse med EU's indsats for at bekæmpe alle former for forskelsbehandling; opfordrer EU til at betragte ofre for kastebaseret diskrimination som en identificerbar gruppe i EU's politikker og programmer; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen til at anerkende kaster som en bestemt form for diskrimination, der har sit udgangspunkt i en samfundsmæssig og/eller religiøs sammenhæng, og som bør løses sammen med andre former for diskrimination, der bygger på etnicitet, race, oprindelse, religion, køn eller seksualitet, i forbindelse med EU's indsats for at bekæmpe alle former for forskelsbehandling; opfordrer EU til at betragte ofre for kastebaseret diskrimination som en identificerbar gruppe i EU's politikker og programmer;

| 10. | opfordrer indtrængende Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) til at integrere bekæmpelse af kastebaseret diskrimination i EU's lovgivning, politikker og programmeringsdokumenter og til at vedtage operationelle retningslinjer for gennemførelsen heraf; opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at forbedre overvågnings- og evalueringsmekanismer, således at de effektivt kan vurdere virkningen af EU's indsats for ofre for denne form for diskrimination; |
| --- | --- |

10.

opfordrer indtrængende Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) til at integrere bekæmpelse af kastebaseret diskrimination i EU's lovgivning, politikker og programmeringsdokumenter og til at vedtage operationelle retningslinjer for gennemførelsen heraf; opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at forbedre overvågnings- og evalueringsmekanismer, således at de effektivt kan vurdere virkningen af EU's indsats for ofre for denne form for diskrimination;

| 11. | henstiller, at EU gennemfører en systematisk vurdering af virkningerne af handelen og/eller investeringsaftaler på grupper, der er berørt af kastediskrimination, og at EU tager disse spørgsmål op med repræsentanter for erhvervslivet, offentlige myndigheder og relevante civilsamfundsorganisationer; |
| --- | --- |

11.

henstiller, at EU gennemfører en systematisk vurdering af virkningerne af handelen og/eller investeringsaftaler på grupper, der er berørt af kastediskrimination, og at EU tager disse spørgsmål op med repræsentanter for erhvervslivet, offentlige myndigheder og relevante civilsamfundsorganisationer;

| 12. | opfordrer til, at kastebaseret diskrimination medtages som et menneskerettighedsrelateret anliggende i EU's fremtidige politikker, strategier og handlingsplaner på menneskerettighedsområdet; |
| --- | --- |

12.

opfordrer til, at kastebaseret diskrimination medtages som et menneskerettighedsrelateret anliggende i EU's fremtidige politikker, strategier og handlingsplaner på menneskerettighedsområdet;

| 13. | opfordrer Kommissionen til at yde stærkere støtte til udviklingsprojekter, der har til formål at bekæmpe kastebaseret diskrimination som en alvorlig krænkelse af menneskerettighederne, der forværrer fattigdom, og til at tage denne form for diskrimination i betragtning i forbindelse med alle projekter med fokus på uddannelse, kvinder, adgang til domstolene, politisk deltagelse og arbejdskraft i de relevante lande; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Kommissionen til at yde stærkere støtte til udviklingsprojekter, der har til formål at bekæmpe kastebaseret diskrimination som en alvorlig krænkelse af menneskerettighederne, der forværrer fattigdom, og til at tage denne form for diskrimination i betragtning i forbindelse med alle projekter med fokus på uddannelse, kvinder, adgang til domstolene, politisk deltagelse og arbejdskraft i de relevante lande;

| 14. | opfordrer Kommissionen til at udvikle og anvende tilgange, der tager hensyn til kasteproblemet, i tider med humanitær krise og til at sikre, at den humanitære bistand leveres til alle marginaliserede grupper, herunder mennesker, der er ofre for kastebaseret diskrimination; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Kommissionen til at udvikle og anvende tilgange, der tager hensyn til kasteproblemet, i tider med humanitær krise og til at sikre, at den humanitære bistand leveres til alle marginaliserede grupper, herunder mennesker, der er ofre for kastebaseret diskrimination;

| 15. | opfordrer indtrængende EU til at rejse spørgsmålet om kastebaseret diskrimination på højeste niveau og med regeringerne i de berørte lande under bilaterale topmøder og andre internationale møder; |
| --- | --- |

15.

opfordrer indtrængende EU til at rejse spørgsmålet om kastebaseret diskrimination på højeste niveau og med regeringerne i de berørte lande under bilaterale topmøder og andre internationale møder;

| 16. | opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at styrke dens politik- og menneskerettighedsdialoger og fremme fælles initiativer med henblik på at eliminere kastediskrimination i samarbejde med regeringerne i lande som Indien, Nepal, Pakistan, Bangladesh og Sri Lanka, hvor kasteløse samfund behandles som pariaer, og til mere bredt at bekæmpe diskrimination på grundlag af arbejde eller oprindelse, som finder sted i en række lande, herunder Yemen, og Mauretanien, Nigeria, Senegal og Somalia; erindrer om, at der ikke nævnes noget om kastebaseret diskrimination i aftaler med mange af disse lande; |
| --- | --- |

16.

opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at styrke dens politik- og menneskerettighedsdialoger og fremme fælles initiativer med henblik på at eliminere kastediskrimination i samarbejde med regeringerne i lande som Indien, Nepal, Pakistan, Bangladesh og Sri Lanka, hvor kasteløse samfund behandles som pariaer, og til mere bredt at bekæmpe diskrimination på grundlag af arbejde eller oprindelse, som finder sted i en række lande, herunder Yemen, og Mauretanien, Nigeria, Senegal og Somalia; erindrer om, at der ikke nævnes noget om kastebaseret diskrimination i aftaler med mange af disse lande;

| 17. | opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til, når det er relevant, at medtage en »kastebaseret diskriminationsklausul« i alle handels- og associeringsaftaler; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til, når det er relevant, at medtage en »kastebaseret diskriminationsklausul« i alle handels- og associeringsaftaler;

| 18. | henstiller, at EU fremmer ikke-diskriminerende og inklusive politikker og procedurer i forretningsforbindelserne med lande med kastesystemer, herunder positiv forskelsbehandling for dalitter og lignende berørte befolkningsgrupper på arbejdsmarkedet og i den private sektor; |
| --- | --- |

18.

henstiller, at EU fremmer ikke-diskriminerende og inklusive politikker og procedurer i forretningsforbindelserne med lande med kastesystemer, herunder positiv forskelsbehandling for dalitter og lignende berørte befolkningsgrupper på arbejdsmarkedet og i den private sektor;

| 19. | opfordrer EU til at fremme regelmæssige og brede høringer af civilsamfundet om kastebaseret diskrimination og til at afsætte tilstrækkelige ressourcer til civilsamfundsorganisationer til bekæmpelse af kastediskrimination; |
| --- | --- |

19.

opfordrer EU til at fremme regelmæssige og brede høringer af civilsamfundet om kastebaseret diskrimination og til at afsætte tilstrækkelige ressourcer til civilsamfundsorganisationer til bekæmpelse af kastediskrimination;

| 20. | opfordrer EU til at fremme en udviklingsdagsorden efter 2015, der tager hensyn til kasteproblemet, og som indeholder en nedbringelse af uligheder baseret på eller forværret af kastesystemet som et afgørende og måleligt mål, der sikrer, at kastediskrimination eksplicit behandles en væsentlig strukturel underliggende faktor for fattigdom og som årsag til strukturelle uligheder; |
| --- | --- |

20.

opfordrer EU til at fremme en udviklingsdagsorden efter 2015, der tager hensyn til kasteproblemet, og som indeholder en nedbringelse af uligheder baseret på eller forværret af kastesystemet som et afgørende og måleligt mål, der sikrer, at kastediskrimination eksplicit behandles en væsentlig strukturel underliggende faktor for fattigdom og som årsag til strukturelle uligheder;

| 21. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, De Forenede Nationers generalsekretær og Menneskerettighedsrådet. |
| --- | --- |

21.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, De Forenede Nationers generalsekretær og Menneskerettighedsrådet.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0512.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0031.

(3)  EUT C 250 E af 25.10.2007, s. 87.

(4)  EUT C 258 E af 7.9.2013, s. 8.

(5)  A/HRC/11/CRP.3.

(6)  A/HRC/17/40.

---

| 19.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 181/73 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 181/73

---

P7_TA(2013)0421

Årsrapporten for aktiviteterne i Udvalget for Andragender i 2012

Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2013 om aktiviteterne i Udvalget for Andragender i 2012 (2013/2013(INI))

(2016/C 181/14)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om resultatet af arbejdet i Udvalget for Andragender, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om resultatet af arbejdet i Udvalget for Andragender,

| — | der henviser til artikel 10 og 11 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 10 og 11 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU),

| — | der henviser til artikel 24, 227, 228, 258 og 260 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 24, 227, 228, 258 og 260 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48 og artikel 202, stk. 8, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48 og artikel 202, stk. 8,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget for Andragender (A7-0299/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget for Andragender (A7-0299/2013),

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder med forbehold af protokol nr. 30 i traktaten allerede har været retligt bindende siden Lissabontraktatens ikrafttræden; der henviser til, at denne traktat også fastsætter det retlige grundlag for EU's tiltrædelse af den europæiske menneskerettighedskonvention samt for at indføre det europæiske borgerinitiativ; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder med forbehold af protokol nr. 30 i traktaten allerede har været retligt bindende siden Lissabontraktatens ikrafttræden; der henviser til, at denne traktat også fastsætter det retlige grundlag for EU's tiltrædelse af den europæiske menneskerettighedskonvention samt for at indføre det europæiske borgerinitiativ;

| B. | der henviser til, at Udvalget for Andragender har pligt til konstant at revidere og så vidt muligt at styrke sin rolle, navnlig med hensyn til udviklingen af demokratiske principper, som f.eks. borgernes øgede deltagelse i EU's beslutningsproces og styrkelse af gennemsigtighed og ansvarlighed; der henviser til, at udvalget i forbindelse med dets faste aktiviteter arbejder tæt sammen med medlemsstaterne, Kommissionen, Den Europæiske Ombudsmand og andre organer med henblik på at sikre, at både ånden og bogstaven i EU-lovgivningen overholdes; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Udvalget for Andragender har pligt til konstant at revidere og så vidt muligt at styrke sin rolle, navnlig med hensyn til udviklingen af demokratiske principper, som f.eks. borgernes øgede deltagelse i EU's beslutningsproces og styrkelse af gennemsigtighed og ansvarlighed; der henviser til, at udvalget i forbindelse med dets faste aktiviteter arbejder tæt sammen med medlemsstaterne, Kommissionen, Den Europæiske Ombudsmand og andre organer med henblik på at sikre, at både ånden og bogstaven i EU-lovgivningen overholdes;

| C. | der henviser til, at Udvalget for Andragender i 2012 registrerede 1 986 andragender, der hovedsageligt omhandlede emnerne grundlæggende rettigheder, miljø, det indre marked og den økonomiske og sociale krise; der henviser til, at 1 406 andragender opfyldte betingelserne for behandling, og at 853 heraf blev videresendt til Kommissionen til yderligere undersøgelse, jf. artikel 258 og 260 i traktaten, mens 580 andragender ikke opfyldte betingelserne for behandling; der henviser til, at genstanden for mindst fem andragender indgivet i 2012 er blevet indbragt for Domstolen i henhold til traktatens artikel 258 og 260; der henviser til, at det med dommen af 14. september 2011 i sag T-308/07 blev tydeligt, at Parlamentets proceduremæssige afgørelser i relation til andragender også er undergivet domstolskontrol; der henviser til, at med hensyn til de statistiske oplysninger i denne betænkning vedrører det højeste antal andragender EU som helhed (27,3 %), efterfulgt af spanske (15,0 %), tyske (12,5 %) og italienske (8,6 %) sager; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Udvalget for Andragender i 2012 registrerede 1 986 andragender, der hovedsageligt omhandlede emnerne grundlæggende rettigheder, miljø, det indre marked og den økonomiske og sociale krise; der henviser til, at 1 406 andragender opfyldte betingelserne for behandling, og at 853 heraf blev videresendt til Kommissionen til yderligere undersøgelse, jf. artikel 258 og 260 i traktaten, mens 580 andragender ikke opfyldte betingelserne for behandling; der henviser til, at genstanden for mindst fem andragender indgivet i 2012 er blevet indbragt for Domstolen i henhold til traktatens artikel 258 og 260; der henviser til, at det med dommen af 14. september 2011 i sag T-308/07 blev tydeligt, at Parlamentets proceduremæssige afgørelser i relation til andragender også er undergivet domstolskontrol; der henviser til, at med hensyn til de statistiske oplysninger i denne betænkning vedrører det højeste antal andragender EU som helhed (27,3 %), efterfulgt af spanske (15,0 %), tyske (12,5 %) og italienske (8,6 %) sager;

| D. | der henviser til, at udvalget med hensyn til grundlæggende rettigheder i 2012 lagde stor vægt på rettigheder for personer med handicap, børns rettigheder, forbrugernes rettigheder, ejendomsrettigheder, retten til fri bevægelighed uden nogen form for forskelsbehandling, beskyttelse af ytringsfriheden og privatlivet og retten til aktindsigt i dokumenter og oplysninger samt retten til politisk foreningsfrihed og fagforeningsfrihed; der henviser til, at den økonomiske krise har udløst en række andragender vedrørende sociale problemer, herunder bolig- og beskæftigelsesforhold og uredelighed over for opsparere i banksektoren; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at udvalget med hensyn til grundlæggende rettigheder i 2012 lagde stor vægt på rettigheder for personer med handicap, børns rettigheder, forbrugernes rettigheder, ejendomsrettigheder, retten til fri bevægelighed uden nogen form for forskelsbehandling, beskyttelse af ytringsfriheden og privatlivet og retten til aktindsigt i dokumenter og oplysninger samt retten til politisk foreningsfrihed og fagforeningsfrihed; der henviser til, at den økonomiske krise har udløst en række andragender vedrørende sociale problemer, herunder bolig- og beskæftigelsesforhold og uredelighed over for opsparere i banksektoren;

| E. | der henviser til, at andragender fra borgere påviser en fortsat forskelsbehandling af borgere på grund af deres handicap, tilhørsforhold til et mindretal eller en særlig etnisk gruppe, køn, alder eller seksuel orientering; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at andragender fra borgere påviser en fortsat forskelsbehandling af borgere på grund af deres handicap, tilhørsforhold til et mindretal eller en særlig etnisk gruppe, køn, alder eller seksuel orientering;

| F. | der henviser til, at EU’s bestræbelser på at bekæmpe forskelsbehandling, som f.eks. EU-rammen for de nationale strategier for romaernes integration fra 2011, øjeblikkeligt skal vedtages i de nationale strategier og revideres løbende og overvåges i lyset af de økonomiske og sociale situationer, der udvikler sig; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EU’s bestræbelser på at bekæmpe forskelsbehandling, som f.eks. EU-rammen for de nationale strategier for romaernes integration fra 2011, øjeblikkeligt skal vedtages i de nationale strategier og revideres løbende og overvåges i lyset af de økonomiske og sociale situationer, der udvikler sig;

| G. | der henviser til, at truslen fra forurening og forsømmelser i forbindelse med miljøbeskyttelse aldrig kan overvurderes på grund af de deraf følgende problemer for biodiversiteten og økosystemerne samt folkesundheden, der alle er langvarige og ofte livstruende; der henviser til, at nogle medlemsstater for så vidt angår biodiversitet endnu ikke har fastlagt det samlede antal Natura 2000-områder eller fuldt ud gennemført en effektiv beskyttelse af dem; der henviser til målsætningerne om bekæmpelse af forurening og klimaændringer; der henviser til, at udvalget i 2012 lagde stor vægt på gennemførelsen af lovgivning om affald og vand samt vurderingen af projekter og aktiviteters indvirkning på miljøet og folkesundheden; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at truslen fra forurening og forsømmelser i forbindelse med miljøbeskyttelse aldrig kan overvurderes på grund af de deraf følgende problemer for biodiversiteten og økosystemerne samt folkesundheden, der alle er langvarige og ofte livstruende; der henviser til, at nogle medlemsstater for så vidt angår biodiversitet endnu ikke har fastlagt det samlede antal Natura 2000-områder eller fuldt ud gennemført en effektiv beskyttelse af dem; der henviser til målsætningerne om bekæmpelse af forurening og klimaændringer; der henviser til, at udvalget i 2012 lagde stor vægt på gennemførelsen af lovgivning om affald og vand samt vurderingen af projekter og aktiviteters indvirkning på miljøet og folkesundheden;

| H. | der henviser til nødvendigheden af at bevare naturressourcerne for at undgå at bringe klodens fremtid i fare; der henviser til, at forsigtighedsprincippet gælder i forbindelse med teknologiske nyskabelser, f.eks. gmo'er og nanoteknologi; |
| --- | --- |

H.

der henviser til nødvendigheden af at bevare naturressourcerne for at undgå at bringe klodens fremtid i fare; der henviser til, at forsigtighedsprincippet gælder i forbindelse med teknologiske nyskabelser, f.eks. gmo'er og nanoteknologi;

| I. | der henviser til, at undersøgelsesrejsen til Italien med hensyn til affaldsspørgsmålet viste, at der er et presserende behov for, at alle de involverede italienske myndigheder finder en bæredygtig løsning på affaldsbehandlingen i Rom-provinsen, som sikrer respekt af borgernes sundhed og værdighed; der henviser til, at der, selv om nødsituationen i Napoli er ophørt, fortsat er mange udfordringer til en omfattende model for affaldsbehandling i Campania-regionen i forbindelse med hierarkiet i direktiv 2008/98/EF (affaldsrammedirektivet) og Domstolens afgørelse fra marts 2010; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at undersøgelsesrejsen til Italien med hensyn til affaldsspørgsmålet viste, at der er et presserende behov for, at alle de involverede italienske myndigheder finder en bæredygtig løsning på affaldsbehandlingen i Rom-provinsen, som sikrer respekt af borgernes sundhed og værdighed; der henviser til, at der, selv om nødsituationen i Napoli er ophørt, fortsat er mange udfordringer til en omfattende model for affaldsbehandling i Campania-regionen i forbindelse med hierarkiet i direktiv 2008/98/EF (affaldsrammedirektivet) og Domstolens afgørelse fra marts 2010;

| J. | der henviser til, at selv om Kommissionen kun kan kontrollere overholdelsen af EU-retten i fuld udstrækning, efter at de nationale myndigheder har truffet en endelig afgørelse, er det vigtigt — ikke mindst i miljøanliggender — så tidligt som muligt at sikre sig, at de lokale, regionale og nationale myndigheder korrekt efterlever alle de relevante proceduremæssige krav, som EU-retten stiller, herunder anvendelse af forsigtighedsprincippet; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at selv om Kommissionen kun kan kontrollere overholdelsen af EU-retten i fuld udstrækning, efter at de nationale myndigheder har truffet en endelig afgørelse, er det vigtigt — ikke mindst i miljøanliggender — så tidligt som muligt at sikre sig, at de lokale, regionale og nationale myndigheder korrekt efterlever alle de relevante proceduremæssige krav, som EU-retten stiller, herunder anvendelse af forsigtighedsprincippet;

| K. | der henviser til, at udvalgets arbejde har ført til, at vand er blevet erklæret et offentligt gode af Parlamentet; der henviser til, at det europæiske borgerinitiativ »Retten til vand« som det første har nået den krævede grænse på 1 mio. underskrifter fra europæiske borgere; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at udvalgets arbejde har ført til, at vand er blevet erklæret et offentligt gode af Parlamentet; der henviser til, at det europæiske borgerinitiativ »Retten til vand« som det første har nået den krævede grænse på 1 mio. underskrifter fra europæiske borgere;

| L. | der henviser til vigtigheden af at forhindre nye uerstattelige tab af biodiversitet, navnlig i Natura 2000-områder, og til medlemsstaternes forpligtelse til at sikre beskyttelse af særlige bevaringsområder i henhold til direktiv 92/43/EØF (habitatdirektivet) og direktiv 79/409/EØF (fugledirektivet); |
| --- | --- |

L.

der henviser til vigtigheden af at forhindre nye uerstattelige tab af biodiversitet, navnlig i Natura 2000-områder, og til medlemsstaternes forpligtelse til at sikre beskyttelse af særlige bevaringsområder i henhold til direktiv 92/43/EØF (habitatdirektivet) og direktiv 79/409/EØF (fugledirektivet);

| M. | der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning af 13. december 2012 om en ny bæredygtig og konkurrencedygtig stålindustri, på grundlag af et andragende (1), støttede princippet om, at forureneren betaler; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning af 13. december 2012 om en ny bæredygtig og konkurrencedygtig stålindustri, på grundlag af et andragende (1), støttede princippet om, at forureneren betaler;

| N. | der henviser til, at Kommissionen på trods af den interinstitutionelle aftale mellem Parlamentet og Kommissionen synes tilbageholdende med hensyn til hurtigt at forelægge oplysninger om arten af dens overvejelser og de beslutninger, der er truffet, vedrørende traktatbrudssøgsmål i tilknytning til andragender og om gennemførelsen af miljølovgivningen; der henviser til, at dette er en betydelig kilde til bekymring på grund af de uoprettelige skader og ødelæggelser, som vores økosystemer og sundhed kan blive påført; der henviser til, at EU-institutionerne bør give flere oplysninger og være mere gennemsigtige i deres forbindelser med EU-borgerne; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Kommissionen på trods af den interinstitutionelle aftale mellem Parlamentet og Kommissionen synes tilbageholdende med hensyn til hurtigt at forelægge oplysninger om arten af dens overvejelser og de beslutninger, der er truffet, vedrørende traktatbrudssøgsmål i tilknytning til andragender og om gennemførelsen af miljølovgivningen; der henviser til, at dette er en betydelig kilde til bekymring på grund af de uoprettelige skader og ødelæggelser, som vores økosystemer og sundhed kan blive påført; der henviser til, at EU-institutionerne bør give flere oplysninger og være mere gennemsigtige i deres forbindelser med EU-borgerne;

| O. | der henviser til, at 2013 er blevet udpeget til Borgernes Europaår, og netop borgere og indbyggere i EU er individuelt eller i samarbejde med andre godt placeret med henblik på både at vurdere effektiviteten af EU-lovgivningen, når den anvendes, og gøre opmærksom på mulige smuthuller, der hæmmer lovgivningens korrekte gennemførelse og den fulde udøvelse af rettigheder; der henviser til indholdet i »En europæisk forbrugerdagsorden — Øget tillid og vækst«; der henviser til, at en forudsætning for dette er, at der stilles brugbare oplysninger om EU-lovgivningen til rådighed for borgerne; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at 2013 er blevet udpeget til Borgernes Europaår, og netop borgere og indbyggere i EU er individuelt eller i samarbejde med andre godt placeret med henblik på både at vurdere effektiviteten af EU-lovgivningen, når den anvendes, og gøre opmærksom på mulige smuthuller, der hæmmer lovgivningens korrekte gennemførelse og den fulde udøvelse af rettigheder; der henviser til indholdet i »En europæisk forbrugerdagsorden — Øget tillid og vækst«; der henviser til, at en forudsætning for dette er, at der stilles brugbare oplysninger om EU-lovgivningen til rådighed for borgerne;

| P. | der henviser til, at Udvalget for Andragender af denne grund investerede megen tid og mange kræfter på i 2012 at drøfte betydningen af europæisk medborgerskab, der ganske vist hænger tæt sammen med en fuldstændig fri bevægelighed og opholdsret i EU, som defineret i del III i TEUF, men også omfatter mange andre rettigheder og er til gavn for de borgere, som ikke forlader deres hjemland; der henviser til, at andragender viser, at EU-borgere og -indbyggere stadig står over for udbredte og håndgribelige hindringer med hensyn til udøvelsen af deres rettigheder på tværs af grænserne, og at denne situation har en direkte og daglig indvirkning på tusinder af husstandes liv og velfærd; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Udvalget for Andragender af denne grund investerede megen tid og mange kræfter på i 2012 at drøfte betydningen af europæisk medborgerskab, der ganske vist hænger tæt sammen med en fuldstændig fri bevægelighed og opholdsret i EU, som defineret i del III i TEUF, men også omfatter mange andre rettigheder og er til gavn for de borgere, som ikke forlader deres hjemland; der henviser til, at andragender viser, at EU-borgere og -indbyggere stadig står over for udbredte og håndgribelige hindringer med hensyn til udøvelsen af deres rettigheder på tværs af grænserne, og at denne situation har en direkte og daglig indvirkning på tusinder af husstandes liv og velfærd;

| Q. | der henviser til, at proceduren for andragender kan være et supplement til andre EU-instrumenter, der står til rådighed for borgerne, som f.eks. muligheden for at indgive en klage til Den Europæiske Ombudsmand eller til Kommissionen; der henviser til, at Udvalget for Andragender også arbejder tæt sammen med Den Europæiske Ombudsmand, andre af Parlamentets udvalg, EU-organer, -ansatte og -netværk samt medlemsstaterne; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at proceduren for andragender kan være et supplement til andre EU-instrumenter, der står til rådighed for borgerne, som f.eks. muligheden for at indgive en klage til Den Europæiske Ombudsmand eller til Kommissionen; der henviser til, at Udvalget for Andragender også arbejder tæt sammen med Den Europæiske Ombudsmand, andre af Parlamentets udvalg, EU-organer, -ansatte og -netværk samt medlemsstaterne;

| R. | der henviser til, at proceduren for andragender kan og bør være et supplement til andre klagemekanismer, der står til rådighed for borgerne, som f.eks. at indgive klager til Kommissionen eller Den Europæiske Ombudsmand; der henviser til, at især Solvit er et vigtigt redskab, som EU-borgere kan anvende med henblik på at finde en hurtig løsning på problemer, der skyldes offentlige myndigheders forkerte anvendelse af det indre markeds lovgivning; der henviser til, at fremskridt i denne henseende er påkrævet i forbindelse med kollektive søgsmål om tvistbilæggelse, der anlægges af forbrugerne og deres organisationer; der henviser til, at den fælles webportal »Dine klagemuligheder« indeholder væsentlige oplysninger for borgere, der ønsker at indgive klager om EU-lovgivningens retmæssige anvendelse; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at proceduren for andragender kan og bør være et supplement til andre klagemekanismer, der står til rådighed for borgerne, som f.eks. at indgive klager til Kommissionen eller Den Europæiske Ombudsmand; der henviser til, at især Solvit er et vigtigt redskab, som EU-borgere kan anvende med henblik på at finde en hurtig løsning på problemer, der skyldes offentlige myndigheders forkerte anvendelse af det indre markeds lovgivning; der henviser til, at fremskridt i denne henseende er påkrævet i forbindelse med kollektive søgsmål om tvistbilæggelse, der anlægges af forbrugerne og deres organisationer; der henviser til, at den fælles webportal »Dine klagemuligheder« indeholder væsentlige oplysninger for borgere, der ønsker at indgive klager om EU-lovgivningens retmæssige anvendelse;

| S. | der henviser til, at indsatsområdet og funktionsmåden for retten til at indgive andragender, som alle europæiske borgere og indbyggere har i henhold til traktatens bestemmelser, afviger fra andre midler, som står til rådighed for borgerne, såsom indgivelse af klager til Kommissionen eller Ombudsmanden; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at indsatsområdet og funktionsmåden for retten til at indgive andragender, som alle europæiske borgere og indbyggere har i henhold til traktatens bestemmelser, afviger fra andre midler, som står til rådighed for borgerne, såsom indgivelse af klager til Kommissionen eller Ombudsmanden;

| T. | der henviser til, at det er nødvendigt at øge borgernes deltagelse i EU's beslutningsproces i forsøget på at styrke Unionens legitimitet og ansvarlighed; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at det er nødvendigt at øge borgernes deltagelse i EU's beslutningsproces i forsøget på at styrke Unionens legitimitet og ansvarlighed;

| U. | der henviser til, at et nyt instrument for et deltagelsesdemokrati, nemlig det europæiske borgerinitiativ, trådte i kraft den 1. april 2012, og at der i løbet af det år blev registreret i alt 16 initiativer; der henviser til, at forskellige initiativtagere til europæiske borgerinitiativer har udtrykt relevant bekymring over de tekniske hindringer i forbindelse med indsamlingen af underskrifter; der henviser til, at Udvalget for Andragender vil spille en afgørende rolle i afholdelsen af offentlige høringer om vellykkede initiativer; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at et nyt instrument for et deltagelsesdemokrati, nemlig det europæiske borgerinitiativ, trådte i kraft den 1. april 2012, og at der i løbet af det år blev registreret i alt 16 initiativer; der henviser til, at forskellige initiativtagere til europæiske borgerinitiativer har udtrykt relevant bekymring over de tekniske hindringer i forbindelse med indsamlingen af underskrifter; der henviser til, at Udvalget for Andragender vil spille en afgørende rolle i afholdelsen af offentlige høringer om vellykkede initiativer;

| V. | der henviser til, at det er tydeligt, at der både er mangel på klart strukturerede og alment udbredte oplysninger og manglende kendskab blandt EU-borgere til deres rettigheder; der henviser til, at disse forhold udgør afgørende hindringer for at udøve et aktivt EU-borgerskab; der henviser til, at medlemsstaterne i den forbindelse i højere grad skal leve op til deres informations- og oplysningspligt; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at det er tydeligt, at der både er mangel på klart strukturerede og alment udbredte oplysninger og manglende kendskab blandt EU-borgere til deres rettigheder; der henviser til, at disse forhold udgør afgørende hindringer for at udøve et aktivt EU-borgerskab; der henviser til, at medlemsstaterne i den forbindelse i højere grad skal leve op til deres informations- og oplysningspligt;

| W. | der henviser til, at europæiske borgere og indbyggere har en berettiget forventning om, at de spørgsmål, som de rejser i Udvalget for Andragender, hurtigst muligt kan finde en løsning inden for EU's retlige rammer, og navnlig at medlemmerne af udvalget vil forsvare andragerens naturmiljø, sundhed, fri bevægelighed, værdighed og grundlæggende rettigheder og friheder; der henviser til, at effektiviteten af arbejdet i Udvalget for Andragender hovedsageligt er resultatet af dets sekretariats hurtighed og præcision, og at den kan forbedres yderligere, navnlig ved at optimere behandlingstiden for andragender og ved at systematisere procedurerne for vurdering af dem; der henviser til, at der i lyset af det stadigt stigende antal andragender, der modtages årligt, bør afsættes flere midler og mere tid til møder i udvalget til dette formål; der henviser til, at det er nødvendigt at sikre kontinuitet i behandlingen af andragender også ved ændringer af valgperioden og de deraf følgende personalemæssige ændringer; der henviser til de mange andragender, der er indgivet af ofre for Franco-styret og vedrørende forsvundne børn i Spanien; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at europæiske borgere og indbyggere har en berettiget forventning om, at de spørgsmål, som de rejser i Udvalget for Andragender, hurtigst muligt kan finde en løsning inden for EU's retlige rammer, og navnlig at medlemmerne af udvalget vil forsvare andragerens naturmiljø, sundhed, fri bevægelighed, værdighed og grundlæggende rettigheder og friheder; der henviser til, at effektiviteten af arbejdet i Udvalget for Andragender hovedsageligt er resultatet af dets sekretariats hurtighed og præcision, og at den kan forbedres yderligere, navnlig ved at optimere behandlingstiden for andragender og ved at systematisere procedurerne for vurdering af dem; der henviser til, at der i lyset af det stadigt stigende antal andragender, der modtages årligt, bør afsættes flere midler og mere tid til møder i udvalget til dette formål; der henviser til, at det er nødvendigt at sikre kontinuitet i behandlingen af andragender også ved ændringer af valgperioden og de deraf følgende personalemæssige ændringer; der henviser til de mange andragender, der er indgivet af ofre for Franco-styret og vedrørende forsvundne børn i Spanien;

| X. | der henviser til, at visse andragender stadig er under behandling af Kommissionen, Parlamentet, EU-Domstolen og nationale myndigheder, uden at der er fundet en løsning, hvilket stiller andragerne i en usikker situation uden tegn på en løsning; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at visse andragender stadig er under behandling af Kommissionen, Parlamentet, EU-Domstolen og nationale myndigheder, uden at der er fundet en løsning, hvilket stiller andragerne i en usikker situation uden tegn på en løsning;

| Y. | der henviser til, at antallet af andragender, der omhandler krænkelser af de grundlæggende demokratiske rettigheder og retsstatsprincippet, som i medlemsstaterne er beskyttet via traktaten om Den Europæiske Union, er steget betydeligt, hvilket viser, at EU-borgerne har voksende tiltro til, at fællesskabsinstitutionerne forsvarer deres grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at antallet af andragender, der omhandler krænkelser af de grundlæggende demokratiske rettigheder og retsstatsprincippet, som i medlemsstaterne er beskyttet via traktaten om Den Europæiske Union, er steget betydeligt, hvilket viser, at EU-borgerne har voksende tiltro til, at fællesskabsinstitutionerne forsvarer deres grundlæggende rettigheder;

| Z. | der henviser til, at enkeltpersoner og lokalsamfund samt frivillige organisationer og virksomheder har gode forudsætninger for at vurdere effektiviteten af EU-lovgivning, der vedrører dem, og at angive mulige smuthuller, der skal analyseres for at sikre en bedre, mere ensartet og sammenlignelig gennemførelse af EU-lovgivningen i alle medlemsstaterne; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at enkeltpersoner og lokalsamfund samt frivillige organisationer og virksomheder har gode forudsætninger for at vurdere effektiviteten af EU-lovgivning, der vedrører dem, og at angive mulige smuthuller, der skal analyseres for at sikre en bedre, mere ensartet og sammenlignelig gennemførelse af EU-lovgivningen i alle medlemsstaterne;

| 1. | bemærker, at andragenderne i 2012 fra borgere og indbyggere i Den Europæiske Union havde fokus på påståede overtrædelser af EU-lovgivningen inden for områderne grundlæggende rettigheder, miljø, det indre marked og ejendomsrettigheder; mener, at andragenderne viser, at der stadig findes hyppige og udbredte tilfælde af ufuldstændig gennemførelse eller forkert anvendelse af EU-lovgivningen; |
| --- | --- |

1.

bemærker, at andragenderne i 2012 fra borgere og indbyggere i Den Europæiske Union havde fokus på påståede overtrædelser af EU-lovgivningen inden for områderne grundlæggende rettigheder, miljø, det indre marked og ejendomsrettigheder; mener, at andragenderne viser, at der stadig findes hyppige og udbredte tilfælde af ufuldstændig gennemførelse eller forkert anvendelse af EU-lovgivningen;

| 2. | bemærker, at grundlæggende rettigheder fortsat er et centralt emne i de indgivne andragender, navnlig vedrørende rettigheder for personer med handicap, børns rettigheder, ejendomsrettigheder, retten til fri bevægelighed, herunder overførsel af rettigheder til sociale ydelser uden nogen form for forskelsbehandling, beskyttelse af ytringsfriheden og privatlivet, foreningsfriheden og retten til aktindsigt i dokumenter og retten til oplysninger; opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre disse rettigheder, som er fastlagt i traktaten, korrekt og overholde dem og opfordrer Kommissionen til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at forpligte medlemsstater, som ikke overholder ovennævnte rettigheder, til at lukke hullet mellem national lovgivning og EU-borgeres grundlæggende rettigheder; mener, at der bør rettes særlig opmærksomhed mod retten til historisk erindring og retten til sandhed, retfærdighed og oprejsning for familier, der har lidt under Francos diktatur, og retten for Spaniens bortførte børn til at få kendskab til deres biologiske ophav; |
| --- | --- |

2.

bemærker, at grundlæggende rettigheder fortsat er et centralt emne i de indgivne andragender, navnlig vedrørende rettigheder for personer med handicap, børns rettigheder, ejendomsrettigheder, retten til fri bevægelighed, herunder overførsel af rettigheder til sociale ydelser uden nogen form for forskelsbehandling, beskyttelse af ytringsfriheden og privatlivet, foreningsfriheden og retten til aktindsigt i dokumenter og retten til oplysninger; opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre disse rettigheder, som er fastlagt i traktaten, korrekt og overholde dem og opfordrer Kommissionen til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at forpligte medlemsstater, som ikke overholder ovennævnte rettigheder, til at lukke hullet mellem national lovgivning og EU-borgeres grundlæggende rettigheder; mener, at der bør rettes særlig opmærksomhed mod retten til historisk erindring og retten til sandhed, retfærdighed og oprejsning for familier, der har lidt under Francos diktatur, og retten for Spaniens bortførte børn til at få kendskab til deres biologiske ophav;

| 3. | er af den opfattelse, at en interaktiv vejledning, som skulle være tilgængelig via Europa-Parlamentets websted, i lighed med den, der er findes på Den Europæiske Ombudsmands websted, vil kunne reducere antallet af indsendte andragender, som ikke vedrører EU's virksomhedsområde; |
| --- | --- |

3.

er af den opfattelse, at en interaktiv vejledning, som skulle være tilgængelig via Europa-Parlamentets websted, i lighed med den, der er findes på Den Europæiske Ombudsmands websted, vil kunne reducere antallet af indsendte andragender, som ikke vedrører EU's virksomhedsområde;

| 4. | bekræfter den centrale rolle, som Udvalget for Andragender spiller i forbindelse med fastlæggelsen af udenretslige løsninger for borgerne, hvorved udvalget i realiteten erfarer, hvordan EU opfattes af borgerne i Europa, hvilket gør det muligt at fastslå, hvorvidt EU-lovgivningen rent faktisk giver de forventede resultater, og om den opfylder borgernes forventninger til Unionen; |
| --- | --- |

4.

bekræfter den centrale rolle, som Udvalget for Andragender spiller i forbindelse med fastlæggelsen af udenretslige løsninger for borgerne, hvorved udvalget i realiteten erfarer, hvordan EU opfattes af borgerne i Europa, hvilket gør det muligt at fastslå, hvorvidt EU-lovgivningen rent faktisk giver de forventede resultater, og om den opfylder borgernes forventninger til Unionen;

| 5. | opfordrer Udvalget for Andragender til at analysere konsekvenserne for spørgsmålet om, hvorvidt andragender opfylder betingelserne for behandling, af EU-Domstolens praksis om lige rettigheder, der, selv når der udelukkende er tale om national lovgivning, giver unionsborgere en højere grad af beskyttelse i tilfælde af en national afgørelse, der har betydning for udøvelsen af deres EU-borgerskabsrettigheder; opfordrer til, at man undersøger, hvilke hindringer unionsborgerne rent faktisk støder på, når de gennem anmodninger om en præjudiciel afgørelse fra Domstolen forsøger at få en pålidelig fortolkning af EU-lovgivning i sager ved de nationale domstole; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Udvalget for Andragender til at analysere konsekvenserne for spørgsmålet om, hvorvidt andragender opfylder betingelserne for behandling, af EU-Domstolens praksis om lige rettigheder, der, selv når der udelukkende er tale om national lovgivning, giver unionsborgere en højere grad af beskyttelse i tilfælde af en national afgørelse, der har betydning for udøvelsen af deres EU-borgerskabsrettigheder; opfordrer til, at man undersøger, hvilke hindringer unionsborgerne rent faktisk støder på, når de gennem anmodninger om en præjudiciel afgørelse fra Domstolen forsøger at få en pålidelig fortolkning af EU-lovgivning i sager ved de nationale domstole;

| 6. | opfordrer som led i forbedringen af udvalgets arbejde til at indføre en opfølgningsprocedure for undersøgelsesrejser, som sikrer den enkelte deltager i rejsen retten til at fremlægge omstændighederne, som den pågældende opfatter dem, og også giver alle udvalgets medlemmer mulighed for at deltage i beslutningstagningen vedrørende de konklusioner, som Udvalget for Andragender skal drage; |
| --- | --- |

6.

opfordrer som led i forbedringen af udvalgets arbejde til at indføre en opfølgningsprocedure for undersøgelsesrejser, som sikrer den enkelte deltager i rejsen retten til at fremlægge omstændighederne, som den pågældende opfatter dem, og også giver alle udvalgets medlemmer mulighed for at deltage i beslutningstagningen vedrørende de konklusioner, som Udvalget for Andragender skal drage;

| 7. | er fast besluttet på at sikre en mere effektiv, mere gennemsigtig og upartisk procedure for andragender under hensyntagen til medbestemmelsesretten for medlemmerne af Udvalget for Andragender, således at behandlingen af andragender, herunder de forskellige faser i proceduren, kan leve op til en domstolsprøvelse; |
| --- | --- |

7.

er fast besluttet på at sikre en mere effektiv, mere gennemsigtig og upartisk procedure for andragender under hensyntagen til medbestemmelsesretten for medlemmerne af Udvalget for Andragender, således at behandlingen af andragender, herunder de forskellige faser i proceduren, kan leve op til en domstolsprøvelse;

| 8. | henleder opmærksomheden på den fortsatte forskelsbehandling af borgere på grund af deres religion eller tro, handicap, tilhørsforhold til et mindretal, alder eller seksuel orientering; advarer især om, at romabefolkningen i hele EU fortsat står over for hindringer med hensyn til inklusion; opfordrer derfor Kommissionen til at lette det mellemstatslige samarbejde på dette område med henblik på at yde tilstrækkelig finansiering til gennemførelsen af nationale strategier for romaers inklusion og aktivt at kontrollere, om disse strategier rent faktisk gennemføres i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

8.

henleder opmærksomheden på den fortsatte forskelsbehandling af borgere på grund af deres religion eller tro, handicap, tilhørsforhold til et mindretal, alder eller seksuel orientering; advarer især om, at romabefolkningen i hele EU fortsat står over for hindringer med hensyn til inklusion; opfordrer derfor Kommissionen til at lette det mellemstatslige samarbejde på dette område med henblik på at yde tilstrækkelig finansiering til gennemførelsen af nationale strategier for romaers inklusion og aktivt at kontrollere, om disse strategier rent faktisk gennemføres i medlemsstaterne;

| 9. | opfordrer Kommissionen til at forelægge et forslag til lovgivning med henblik på endeligt at løse problemerne vedrørende medlemsstaternes gensidige anerkendelse af dokumenter om civil status og deres virkning, idet de enkelte medlemsstaters samfundspolitiske traditioner skal respekteres i henhold til nærhedsprincippet; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen til at forelægge et forslag til lovgivning med henblik på endeligt at løse problemerne vedrørende medlemsstaternes gensidige anerkendelse af dokumenter om civil status og deres virkning, idet de enkelte medlemsstaters samfundspolitiske traditioner skal respekteres i henhold til nærhedsprincippet;

| 10. | gentager sine tidligere opfordringer til medlemsstaterne om at sikre fri bevægelighed for alle EU-borgere og deres familier uden forskelsbehandling på grund af seksuel orientering eller nationalitet; gentager sin opfordring til medlemsstaterne til fuldt ud at anerkende rettighederne i henhold til artikel 2 og 3 i direktiv 2004/38/EF, der ikke kun tilkommer ægtefæller af forskelligt køn, men også den registrerede partner, det medlem af husstanden og den partner, som en unionsborger er i et behørigt attesteret, stabilt forhold med, herunder personer i par af samme køn, på grundlag af principperne om gensidig anerkendelse, ligestilling, ikkeforskelsbehandling, værdighed samt respekt for privat- og familieliv; opfordrer Kommissionen til i denne sammenhæng at sikre, at direktivet anvendes til punkt og prikke, og at det om nødvendigt revideres tilsvarende til dette formål, og til at sikre, at der indledes en overtrædelsesprocedure mod medlemsstater, som undlader dette; |
| --- | --- |

10.

gentager sine tidligere opfordringer til medlemsstaterne om at sikre fri bevægelighed for alle EU-borgere og deres familier uden forskelsbehandling på grund af seksuel orientering eller nationalitet; gentager sin opfordring til medlemsstaterne til fuldt ud at anerkende rettighederne i henhold til artikel 2 og 3 i direktiv 2004/38/EF, der ikke kun tilkommer ægtefæller af forskelligt køn, men også den registrerede partner, det medlem af husstanden og den partner, som en unionsborger er i et behørigt attesteret, stabilt forhold med, herunder personer i par af samme køn, på grundlag af principperne om gensidig anerkendelse, ligestilling, ikkeforskelsbehandling, værdighed samt respekt for privat- og familieliv; opfordrer Kommissionen til i denne sammenhæng at sikre, at direktivet anvendes til punkt og prikke, og at det om nødvendigt revideres tilsvarende til dette formål, og til at sikre, at der indledes en overtrædelsesprocedure mod medlemsstater, som undlader dette;

| 11. | bemærker, at miljøet stadig er et andet centralt emne for andragender, hvilket viser, at de offentlige myndigheder i medlemsstaterne gentagne gange forsømmer at sikre bevarelse af biodiversiteten, naturressourcerne og opretholdelse af de højeste standarder for folkesundhed; påpeger navnlig de utallige andragender om affaldsforvaltning, vand, de mulige risici ved atomenergi og genteknik, beskyttede arter og vurdering af projekter og aktiviteters indvirkning på miljøet og folkesundheden, f.eks. udvinding af skifergas ved hjælp af frakturering; opfordrer indtrængende Kommissionen til at styrke den lovgivningsmæssige ramme på miljøområdet og bekæmpelsen af klimaændringer og især den korrekte gennemførelse heraf; beklager, at visse medlemsstater trods deres bestræbelser ikke har været i stand til at finde bæredygtige løsninger på problemer om affaldshåndtering; |
| --- | --- |

11.

bemærker, at miljøet stadig er et andet centralt emne for andragender, hvilket viser, at de offentlige myndigheder i medlemsstaterne gentagne gange forsømmer at sikre bevarelse af biodiversiteten, naturressourcerne og opretholdelse af de højeste standarder for folkesundhed; påpeger navnlig de utallige andragender om affaldsforvaltning, vand, de mulige risici ved atomenergi og genteknik, beskyttede arter og vurdering af projekter og aktiviteters indvirkning på miljøet og folkesundheden, f.eks. udvinding af skifergas ved hjælp af frakturering; opfordrer indtrængende Kommissionen til at styrke den lovgivningsmæssige ramme på miljøområdet og bekæmpelsen af klimaændringer og især den korrekte gennemførelse heraf; beklager, at visse medlemsstater trods deres bestræbelser ikke har været i stand til at finde bæredygtige løsninger på problemer om affaldshåndtering;

| 12. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at træffe de nødvendige foranstaltninger, så medlemsstaterne integrerer opfattelsen af vand som et offentligt gode; mener, at forsigtighedsprincippet bør anvendes stringent i forbindelse med anvendelse af bioteknologi og nanoteknologi i produkter, der i alvorlig grad kan påvirke forbrugernes sundhed; |
| --- | --- |

12.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at træffe de nødvendige foranstaltninger, så medlemsstaterne integrerer opfattelsen af vand som et offentligt gode; mener, at forsigtighedsprincippet bør anvendes stringent i forbindelse med anvendelse af bioteknologi og nanoteknologi i produkter, der i alvorlig grad kan påvirke forbrugernes sundhed;

| 13. | forventer, at det reviderede direktiv om vurdering af indvirkningen på miljøet, der reviderer direktiv 2011/92/EU, ikke blot styrkes ved at angive klarere parametre, men frem for alt vil blive behørigt gennemført af medlemsstaterne; |
| --- | --- |

13.

forventer, at det reviderede direktiv om vurdering af indvirkningen på miljøet, der reviderer direktiv 2011/92/EU, ikke blot styrkes ved at angive klarere parametre, men frem for alt vil blive behørigt gennemført af medlemsstaterne;

| 14. | er af den opfattelse, at der må udvikles procedurer for hasteandragender, som gør det muligt, at undersøgelsesrejserne også kan gennemføres i den lange mødefri periode under valg til Europa-Parlamentet og i øvrigt også — hvis andragendets natur kræver det — i den mødefri periode om sommeren (et eksempel er Damüls, hvor perioden for en undersøgelsesrejse var begrænset til sommermånederne); |
| --- | --- |

14.

er af den opfattelse, at der må udvikles procedurer for hasteandragender, som gør det muligt, at undersøgelsesrejserne også kan gennemføres i den lange mødefri periode under valg til Europa-Parlamentet og i øvrigt også — hvis andragendets natur kræver det — i den mødefri periode om sommeren (et eksempel er Damüls, hvor perioden for en undersøgelsesrejse var begrænset til sommermånederne);

| 15. | glæder sig over, at nødsituationen i Napoli er ophørt, og over de nye initiativer med hensyn til affaldsbehandling og forventer, at de vedvarende udfordringer i Campania-regionen vil blive behandlet, især gennem en omfattende regional affaldsforvaltningsplan i overensstemmelse med hierarkiet i EU's affaldsrammedirektiv og Domstolens afgørelse fra 2010; er fortsat alvorligt bekymret over affaldsbehandlingen i Lazio-regionen, navnlig opfølgningen af lukningen af lossepladsen i Malagrotta; |
| --- | --- |

15.

glæder sig over, at nødsituationen i Napoli er ophørt, og over de nye initiativer med hensyn til affaldsbehandling og forventer, at de vedvarende udfordringer i Campania-regionen vil blive behandlet, især gennem en omfattende regional affaldsforvaltningsplan i overensstemmelse med hierarkiet i EU's affaldsrammedirektiv og Domstolens afgørelse fra 2010; er fortsat alvorligt bekymret over affaldsbehandlingen i Lazio-regionen, navnlig opfølgningen af lukningen af lossepladsen i Malagrotta;

| 16. | bemærker endvidere, at borgere i Den Europæiske Union fortsat møder hindringer i det indre marked, navnlig ved udøvelsen af deres frie bevægelighed som personer, som leverandører og forbrugere af varer og tjenesteydelser samt som arbejdstagere, som f.eks. i tilfælde med rumænske og bulgarske arbejdstagere, som fortsat møder begrænsninger på arbejdsmarkedet i nogle medlemsstater; tilkendegiver især, at det retlige samarbejde på tværs af grænserne og effektiviteten heraf fortsat er et område af central betydning; konkluderer overordnet, at en styrkelse af samarbejde og harmonisering på tværs af grænserne giver tydelige fordele til gavn for beskyttelse af borgeres rettigheder og økonomisk stimulering; |
| --- | --- |

16.

bemærker endvidere, at borgere i Den Europæiske Union fortsat møder hindringer i det indre marked, navnlig ved udøvelsen af deres frie bevægelighed som personer, som leverandører og forbrugere af varer og tjenesteydelser samt som arbejdstagere, som f.eks. i tilfælde med rumænske og bulgarske arbejdstagere, som fortsat møder begrænsninger på arbejdsmarkedet i nogle medlemsstater; tilkendegiver især, at det retlige samarbejde på tværs af grænserne og effektiviteten heraf fortsat er et område af central betydning; konkluderer overordnet, at en styrkelse af samarbejde og harmonisering på tværs af grænserne giver tydelige fordele til gavn for beskyttelse af borgeres rettigheder og økonomisk stimulering;

| 17. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at træffe de nødvendige foranstaltninger med henblik på at fremme forbrugernes adgang til informations- og kommunikationsteknologi med behørig garanti for sikkerhed og gennemsigtighed og navnlig sikre, at offentlige organers websteder er tilgængelige; |
| --- | --- |

17.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at træffe de nødvendige foranstaltninger med henblik på at fremme forbrugernes adgang til informations- og kommunikationsteknologi med behørig garanti for sikkerhed og gennemsigtighed og navnlig sikre, at offentlige organers websteder er tilgængelige;

| 18. | fremhæver udvalgets bestræbelser på at formidle anmodningen fra mange borgere om en EU-lovramme, der skal sikre en mere grundig beskyttelse og forbedringer inden for dyrevelfærd, herunder for kæledyr og omstrejfende dyr; |
| --- | --- |

18.

fremhæver udvalgets bestræbelser på at formidle anmodningen fra mange borgere om en EU-lovramme, der skal sikre en mere grundig beskyttelse og forbedringer inden for dyrevelfærd, herunder for kæledyr og omstrejfende dyr;

| 19. | understreger betydningen af oprettelsen af arbejdsgruppen om spansk kystlovgivning, som kan tjene som eksempel for andre lignende initiativer, og som nøje har undersøgt tilhørende andragender og ændringer af lovgivningen; gentager betydningen af direkte kontakt med de spanske nationale myndigheder i denne henseende og understreger, at det er bydende nødvendigt med et intensiveret samarbejde for at finde en bedre balance mellem ejendomsrettigheder og deres sociale funktion og bedre løsninger, når miljøbeskyttelse som det endelige mål kræver ekspropriation; frygter, at den nye kystlov, som det spanske parlament har vedtaget, ikke løser andragernes bekymringer, ligesom der heller ikke er planer for yderligere miljøbeskyttelse af Spaniens kystområder; |
| --- | --- |

19.

understreger betydningen af oprettelsen af arbejdsgruppen om spansk kystlovgivning, som kan tjene som eksempel for andre lignende initiativer, og som nøje har undersøgt tilhørende andragender og ændringer af lovgivningen; gentager betydningen af direkte kontakt med de spanske nationale myndigheder i denne henseende og understreger, at det er bydende nødvendigt med et intensiveret samarbejde for at finde en bedre balance mellem ejendomsrettigheder og deres sociale funktion og bedre løsninger, når miljøbeskyttelse som det endelige mål kræver ekspropriation; frygter, at den nye kystlov, som det spanske parlament har vedtaget, ikke løser andragernes bekymringer, ligesom der heller ikke er planer for yderligere miljøbeskyttelse af Spaniens kystområder;

| 20. | understreger, at det er nødvendigt at regulere kystbeskyttelsen effektivt, men bemærker, at kystloven ikke er i overensstemmelse med de fastsatte mål, fordi den er til skade for den historiske arv og de oprindelige befolkningsgrupper, idet den rammer beboerne i små kystlandsbyer, som altid har haft en bæredygtig sameksistens med havet og dets økosystemer; |
| --- | --- |

20.

understreger, at det er nødvendigt at regulere kystbeskyttelsen effektivt, men bemærker, at kystloven ikke er i overensstemmelse med de fastsatte mål, fordi den er til skade for den historiske arv og de oprindelige befolkningsgrupper, idet den rammer beboerne i små kystlandsbyer, som altid har haft en bæredygtig sameksistens med havet og dets økosystemer;

| 21. | glæder sig over udvalgets konklusioner fra undersøgelsesrejsen til Berlin om ungdoms- og familievelfærdsspørgsmål, navnlig med hensyn til grænseoverskridende forældremyndighedssager; bemærker imidlertid, at det på grundlag af den fortsatte strøm af indkommende andragender af denne art er tydeligt, at spørgsmålet om grænseoverskridende forældremyndighedssager stadig er af relevans, og at udvalgets opmærksomhed er blevet henledt på lignende sager fra andre medlemsstater, navnlig Danmark; bemærker endvidere, at der i Danmarks tilfælde også er tale om sager, hvor udlændinge selv bor i landet, og desuden at bortførelser af børn (også fra udlandet) er dokumenteret her; |
| --- | --- |

21.

glæder sig over udvalgets konklusioner fra undersøgelsesrejsen til Berlin om ungdoms- og familievelfærdsspørgsmål, navnlig med hensyn til grænseoverskridende forældremyndighedssager; bemærker imidlertid, at det på grundlag af den fortsatte strøm af indkommende andragender af denne art er tydeligt, at spørgsmålet om grænseoverskridende forældremyndighedssager stadig er af relevans, og at udvalgets opmærksomhed er blevet henledt på lignende sager fra andre medlemsstater, navnlig Danmark; bemærker endvidere, at der i Danmarks tilfælde også er tale om sager, hvor udlændinge selv bor i landet, og desuden at bortførelser af børn (også fra udlandet) er dokumenteret her;

| 22. | mener, at bedre forvaltningsskik og mere effektive klagemuligheder er direkte forbundet med gennemsigtighed og adgang til oplysninger i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1049/2001; |
| --- | --- |

22.

mener, at bedre forvaltningsskik og mere effektive klagemuligheder er direkte forbundet med gennemsigtighed og adgang til oplysninger i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1049/2001;

| 23. | finder det vigtigt at styrke samarbejdet med medlemsstaternes parlamenter og regeringer på grundlag af gensidighed og om nødvendigt tilskynde medlemsstaternes myndigheder til at gennemføre og anvende EU-lovgivningen i fuld gennemsigtighed; understreger betydningen af samarbejdet mellem Kommissionen og medlemsstaterne, men beklager visse medlemsstaters manglende gennemførelse og håndhævelse af EU's miljølovgivning; |
| --- | --- |

23.

finder det vigtigt at styrke samarbejdet med medlemsstaternes parlamenter og regeringer på grundlag af gensidighed og om nødvendigt tilskynde medlemsstaternes myndigheder til at gennemføre og anvende EU-lovgivningen i fuld gennemsigtighed; understreger betydningen af samarbejdet mellem Kommissionen og medlemsstaterne, men beklager visse medlemsstaters manglende gennemførelse og håndhævelse af EU's miljølovgivning;

| 24. | henleder i denne forbindelse opmærksomheden på Eurobarometer-opinionsundersøgelsen, der viser, at blot 36 % af EU-borgerne mener, at de er velinformerede om deres rettigheder, og blot 24 % mener, at de er velinformerede om, hvad de kan gøre, hvis deres rettigheder ikke overholdes; understreger følgelig det presserende behov for forbedret adgang til oplysninger og for en mere tydelig adskillelse mellem de forskellige nationale institutioners og EU-institutionernes funktioner, således at andragender og klager kan sendes til de rette organer; |
| --- | --- |

24.

henleder i denne forbindelse opmærksomheden på Eurobarometer-opinionsundersøgelsen, der viser, at blot 36 % af EU-borgerne mener, at de er velinformerede om deres rettigheder, og blot 24 % mener, at de er velinformerede om, hvad de kan gøre, hvis deres rettigheder ikke overholdes; understreger følgelig det presserende behov for forbedret adgang til oplysninger og for en mere tydelig adskillelse mellem de forskellige nationale institutioners og EU-institutionernes funktioner, således at andragender og klager kan sendes til de rette organer;

| 25. | opfordrer især Kommissionen til at gøre »Dine klagemuligheder«-webportalen mere brugervenlig og til at øge EU-borgernes kendskab til webportalen; |
| --- | --- |

25.

opfordrer især Kommissionen til at gøre »Dine klagemuligheder«-webportalen mere brugervenlig og til at øge EU-borgernes kendskab til webportalen;

| 26. | er fast besluttet på at oprette en mere praktisk og mere synlig webportal for andragender inden udgangen af 2013 med henblik på at lette adgangen til proceduren for andragender og stille værdifulde oplysninger til rådighed om andragender, offentlig udbredelse heraf og en interaktiv model for proceduren for andragender og om andre klagemekanismer; opfordrer til, at oplysninger vedrørende retten til at indgive et andragende synliggøres på Parlamentets websted; |
| --- | --- |

26.

er fast besluttet på at oprette en mere praktisk og mere synlig webportal for andragender inden udgangen af 2013 med henblik på at lette adgangen til proceduren for andragender og stille værdifulde oplysninger til rådighed om andragender, offentlig udbredelse heraf og en interaktiv model for proceduren for andragender og om andre klagemekanismer; opfordrer til, at oplysninger vedrørende retten til at indgive et andragende synliggøres på Parlamentets websted;

| 27. | understreger, at Udvalget for Andragender sammen med andre institutioner, organer og instrumenter, såsom det europæiske borgerinitiativ, Den Europæiske Ombudsmand, Kommissionen og undersøgelsesudvalgene, har en selvstændig og klart defineret rolle som kontaktpunkt for den enkelte borger; understreger yderligere, at Udvalget for Andragender fortsat skal være et referencepunkt for borgere, hvis rettigheder angiveligt krænkes; |
| --- | --- |

27.

understreger, at Udvalget for Andragender sammen med andre institutioner, organer og instrumenter, såsom det europæiske borgerinitiativ, Den Europæiske Ombudsmand, Kommissionen og undersøgelsesudvalgene, har en selvstændig og klart defineret rolle som kontaktpunkt for den enkelte borger; understreger yderligere, at Udvalget for Andragender fortsat skal være et referencepunkt for borgere, hvis rettigheder angiveligt krænkes;

| 28. | glæder sig over det konstruktive samarbejde mellem udvalget og Den Europæiske Ombudsmand, f.eks. i forbindelse med Ombudsmandens særberetning om lufthavnen i Wien med hensyn til korrekt anvendelse af direktivet om vurdering af indvirkningen på miljøet; støtter Ombudsmandens aktiviteter vedrørende tilfælde af dårlig administration i EU's institutioner, organer, kontorer og agenturer; forventer, at denne opgave fuldføres på grundlag af fuld uafhængighed, sådan som det har været tilfældet hidtil; |
| --- | --- |

28.

glæder sig over det konstruktive samarbejde mellem udvalget og Den Europæiske Ombudsmand, f.eks. i forbindelse med Ombudsmandens særberetning om lufthavnen i Wien med hensyn til korrekt anvendelse af direktivet om vurdering af indvirkningen på miljøet; støtter Ombudsmandens aktiviteter vedrørende tilfælde af dårlig administration i EU's institutioner, organer, kontorer og agenturer; forventer, at denne opgave fuldføres på grundlag af fuld uafhængighed, sådan som det har været tilfældet hidtil;

| 29. | påpeger, at ikke alle EU-borgere har adgang til en ombudsmand med udvidede beføjelser på nationalt plan, og at alle EU-borgere derfor ikke har samme muligheder for klageadgang; mener, at det europæiske netværk af ombudsmænd med en ombudsmand i hver medlemsstat vil være en betydelig støtte for Den Europæiske Ombudsmand; |
| --- | --- |

29.

påpeger, at ikke alle EU-borgere har adgang til en ombudsmand med udvidede beføjelser på nationalt plan, og at alle EU-borgere derfor ikke har samme muligheder for klageadgang; mener, at det europæiske netværk af ombudsmænd med en ombudsmand i hver medlemsstat vil være en betydelig støtte for Den Europæiske Ombudsmand;

| 30. | glæder sig over det fortsatte samarbejde med Kommissionen med hensyn til behandlingen af andragender vedrørende medlemsstaternes anvendelse af EU-retten; understreger ikke desto mindre, at udvalget forventer at blive korrekt og hurtigt underrettet om udviklingen med hensyn til traktatbrudssøgsmål; anmoder Kommissionen om at lægge lige stor vægt på andragender og klager for så vidt angår traktatbrudssøgsmåls funktion; opfordrer desuden Kommissionen til at give udvalget detaljer og en statistisk analyse af alle klager, som den undersøger; understreger, at hvis retten til at indgive andragender skal overholdes fuldt ud, er det afgørende, at Kommissionen efter anmodning leverer en grundig analyse og et grundigt svar, som ikke kun vurderer de formelle eller proceduremæssige spørgsmål, men også sagens centrale indhold; |
| --- | --- |

30.

glæder sig over det fortsatte samarbejde med Kommissionen med hensyn til behandlingen af andragender vedrørende medlemsstaternes anvendelse af EU-retten; understreger ikke desto mindre, at udvalget forventer at blive korrekt og hurtigt underrettet om udviklingen med hensyn til traktatbrudssøgsmål; anmoder Kommissionen om at lægge lige stor vægt på andragender og klager for så vidt angår traktatbrudssøgsmåls funktion; opfordrer desuden Kommissionen til at give udvalget detaljer og en statistisk analyse af alle klager, som den undersøger; understreger, at hvis retten til at indgive andragender skal overholdes fuldt ud, er det afgørende, at Kommissionen efter anmodning leverer en grundig analyse og et grundigt svar, som ikke kun vurderer de formelle eller proceduremæssige spørgsmål, men også sagens centrale indhold;

| 31. | understreger, at adgang til oplysninger, som EU's institutioner ligger inde med, i henhold til forordning (EF) nr. 1049/2001, er af væsentlig interesse for borgere, der ønsker at forstå beslutningsprocessen bedre, navnlig for så vidt angår projekter med indvirkning på miljøet; mener på den baggrund, at Kommissionen kunne give bedre adgang til oplysninger om undersøgelser og traktatbrudsprocedurer uden dermed at bringe formålet med undersøgelserne i fare, og at en tungtvejende offentlig interesse meget vel kan begrunde aktindsigt i disse sager, navnlig i sager, hvor grundlæggende rettigheder, menneskers og dyrs sundhed og beskyttelse af miljøet mod en uoprettelig skade står på spil, eller hvor sagsanlæg er undervejs vedrørende forskelsbehandling af visse mindretal eller krænkelse af den menneskelige værdighed, når blot det er sikret, at forretningshemmeligheder og følsomme oplysninger i forbindelse med retssager, konkurrencesager og personsager er beskyttet; |
| --- | --- |

31.

understreger, at adgang til oplysninger, som EU's institutioner ligger inde med, i henhold til forordning (EF) nr. 1049/2001, er af væsentlig interesse for borgere, der ønsker at forstå beslutningsprocessen bedre, navnlig for så vidt angår projekter med indvirkning på miljøet; mener på den baggrund, at Kommissionen kunne give bedre adgang til oplysninger om undersøgelser og traktatbrudsprocedurer uden dermed at bringe formålet med undersøgelserne i fare, og at en tungtvejende offentlig interesse meget vel kan begrunde aktindsigt i disse sager, navnlig i sager, hvor grundlæggende rettigheder, menneskers og dyrs sundhed og beskyttelse af miljøet mod en uoprettelig skade står på spil, eller hvor sagsanlæg er undervejs vedrørende forskelsbehandling af visse mindretal eller krænkelse af den menneskelige værdighed, når blot det er sikret, at forretningshemmeligheder og følsomme oplysninger i forbindelse med retssager, konkurrencesager og personsager er beskyttet;

| 32. | anmoder om en forsigtig og forebyggende tilgang fra Kommissionens side, når den vurderer projekter, som kan have negativ indvirkning på miljøet eller folkesundheden, i et tidligt samarbejde med de berørte medlemsstater; bemærker, at der er mulighed for at udstede påbud, mens sagen behandles, i sager, hvor der forventes uoprettelig skade; |
| --- | --- |

32.

anmoder om en forsigtig og forebyggende tilgang fra Kommissionens side, når den vurderer projekter, som kan have negativ indvirkning på miljøet eller folkesundheden, i et tidligt samarbejde med de berørte medlemsstater; bemærker, at der er mulighed for at udstede påbud, mens sagen behandles, i sager, hvor der forventes uoprettelig skade;

| 33. | bemærker især Solvit-nettets væsentlige bidrag til afdækning og løsning af problemer om gennemførelse af lovgivning om det indre marked; tilskynder til forbedring af dette EU-værktøj ved at sikre, at medlemsstaterne stiller tilstrækkeligt personale til rådighed for Solvits nationale centre; opfordrer endvidere til at videreudvikle de kollektive søgsmål om tvistbilæggelse, der anlægges af forbrugerne og deres organisationer; |
| --- | --- |

33.

bemærker især Solvit-nettets væsentlige bidrag til afdækning og løsning af problemer om gennemførelse af lovgivning om det indre marked; tilskynder til forbedring af dette EU-værktøj ved at sikre, at medlemsstaterne stiller tilstrækkeligt personale til rådighed for Solvits nationale centre; opfordrer endvidere til at videreudvikle de kollektive søgsmål om tvistbilæggelse, der anlægges af forbrugerne og deres organisationer;

| 34. | understreger, at EU-institutionernes aktivitetsområder som fastlagt i traktaten er mere omfattende end blot summen af kompetencer, der udøves af EU, hvilket bekræftes af Juridisk Tjeneste i udtalelsen af 29. februar 2012; bemærker også, at Parlamentets Juridiske Tjeneste mener, at Parlamentet har ret til at vedtage interne administrative beslutninger med henblik på at indføre en procedure for behandlingen af henvendelser fra borgerne; beklager i den forbindelse, at Parlamentets relevante tjeneste ikke har gennemført Parlamentets beslutning af 21. november 2012 om årsberetning om aktiviteterne i Udvalget for Andragender i 2011 (2); bemærker endelig EU-Domstolens afgørelse (sag T-280/09), som præciserer, at et andragende skal være formuleret tilstrækkeligt klart og præcist, så det kan forstås rigtigt, i lyset af betingelserne i artikel 227 i TEUF; |
| --- | --- |

34.

understreger, at EU-institutionernes aktivitetsområder som fastlagt i traktaten er mere omfattende end blot summen af kompetencer, der udøves af EU, hvilket bekræftes af Juridisk Tjeneste i udtalelsen af 29. februar 2012; bemærker også, at Parlamentets Juridiske Tjeneste mener, at Parlamentet har ret til at vedtage interne administrative beslutninger med henblik på at indføre en procedure for behandlingen af henvendelser fra borgerne; beklager i den forbindelse, at Parlamentets relevante tjeneste ikke har gennemført Parlamentets beslutning af 21. november 2012 om årsberetning om aktiviteterne i Udvalget for Andragender i 2011 (2); bemærker endelig EU-Domstolens afgørelse (sag T-280/09), som præciserer, at et andragende skal være formuleret tilstrækkeligt klart og præcist, så det kan forstås rigtigt, i lyset af betingelserne i artikel 227 i TEUF;

| 35. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gennemføre og anvende EU-lovgivningen under fuld gennemsigtighed, og mener med dette formål for øje, at det er nødvendigt at forbedre Kommissionens rettidige samarbejde med medlemsstaternes parlamenter og regeringer på et gensidigt grundlag; |
| --- | --- |

35.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gennemføre og anvende EU-lovgivningen under fuld gennemsigtighed, og mener med dette formål for øje, at det er nødvendigt at forbedre Kommissionens rettidige samarbejde med medlemsstaternes parlamenter og regeringer på et gensidigt grundlag;

| 36. | beklager de bureaukratiske hindringer i forbindelse med de europæiske borgerinitiativer på grund af manglende it-support; beklager navnlig, at et sådant instrument, som borgerne råder over, udvikler sig så uharmonisk i de forskellige forvaltninger og arbejdsprocesser i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

36.

beklager de bureaukratiske hindringer i forbindelse med de europæiske borgerinitiativer på grund af manglende it-support; beklager navnlig, at et sådant instrument, som borgerne råder over, udvikler sig så uharmonisk i de forskellige forvaltninger og arbejdsprocesser i medlemsstaterne;

| 37. | glæder sig over Borgernes Europaår i 2013; opfordrer alle institutioner og organer i Den Europæiske Union og medlemsstaterne til at forbedre deres tjenester til europæiske borgere og indbyggere i løbet af dette år i lyset af principperne i traktaterne og kendsgerningerne i denne betænkning og at øge oplysningen herom; |
| --- | --- |

37.

glæder sig over Borgernes Europaår i 2013; opfordrer alle institutioner og organer i Den Europæiske Union og medlemsstaterne til at forbedre deres tjenester til europæiske borgere og indbyggere i løbet af dette år i lyset af principperne i traktaterne og kendsgerningerne i denne betænkning og at øge oplysningen herom;

| 38. | bemærker, at mekanismen for andragender ikke blot er en tjeneste, men en rettighed for alle europæiske borgere og indbyggere; forpligter sig til at sikre en mere effektiv, gennemsigtig og upartisk procedure for andragender under hensyntagen til medbestemmelsesretten for medlemmerne af Udvalget for Andragender, således at behandlingen af andragender, herunder de forskellige faser af proceduren, kan stå for en domstolsprøvelse; |
| --- | --- |

38.

bemærker, at mekanismen for andragender ikke blot er en tjeneste, men en rettighed for alle europæiske borgere og indbyggere; forpligter sig til at sikre en mere effektiv, gennemsigtig og upartisk procedure for andragender under hensyntagen til medbestemmelsesretten for medlemmerne af Udvalget for Andragender, således at behandlingen af andragender, herunder de forskellige faser af proceduren, kan stå for en domstolsprøvelse;

| 39. | understreger den afgørende rolle, som undersøgelsesrejser inden for proceduren for andragender har, både som en parlamentarisk medbestemmelsesret og en pligt over for andragerne; bekræfter som allerede anført i udvalgets tidligere betænkning behovet for mere præcise og skriftlige procedureregler for så vidt angår forberedelse, gennemførelse og evaluering af rejser, der på den ene side sikrer, at alle medlemmer i en undersøgelsesrejse har retten til at forelægge kendsgerningerne ud fra deres synspunkt, samtidig med at det på den anden side sikres, at alle udvalgets medlemmer har retten til at deltage i beslutningstagningsprocessen om konklusioner og anbefalinger fra Udvalget for Andragender; |
| --- | --- |

39.

understreger den afgørende rolle, som undersøgelsesrejser inden for proceduren for andragender har, både som en parlamentarisk medbestemmelsesret og en pligt over for andragerne; bekræfter som allerede anført i udvalgets tidligere betænkning behovet for mere præcise og skriftlige procedureregler for så vidt angår forberedelse, gennemførelse og evaluering af rejser, der på den ene side sikrer, at alle medlemmer i en undersøgelsesrejse har retten til at forelægge kendsgerningerne ud fra deres synspunkt, samtidig med at det på den anden side sikres, at alle udvalgets medlemmer har retten til at deltage i beslutningstagningsprocessen om konklusioner og anbefalinger fra Udvalget for Andragender;

| 40. | opfordrer Parlamentets Formandskonference til at styrke udvalgets undersøgende rolle; |
| --- | --- |

40.

opfordrer Parlamentets Formandskonference til at styrke udvalgets undersøgende rolle;

| 41. | mener, at offentlige høringer er en nyttig måde til at undersøge andrageres spørgsmål grundigt; ønsker at henlede opmærksomheden på f.eks. den offentlige høring, der blev afholdt om efterforskning og udnyttelse af ukonventionelle energikilder, og som behandlede de bekymringer på dette område, som EU-borgere gennem deres andragender havde fremhævet; anerkender medlemsstaternes ret til at vælge deres egen energisammensætning og behovet for bedre koordination på EU-plan i forbindelse med gennemførelsen af de tre mål for EU's samlede energipolitik, nemlig konkurrenceevne, bæredygtighed og forsyningssikkerhed; |
| --- | --- |

41.

mener, at offentlige høringer er en nyttig måde til at undersøge andrageres spørgsmål grundigt; ønsker at henlede opmærksomheden på f.eks. den offentlige høring, der blev afholdt om efterforskning og udnyttelse af ukonventionelle energikilder, og som behandlede de bekymringer på dette område, som EU-borgere gennem deres andragender havde fremhævet; anerkender medlemsstaternes ret til at vælge deres egen energisammensætning og behovet for bedre koordination på EU-plan i forbindelse med gennemførelsen af de tre mål for EU's samlede energipolitik, nemlig konkurrenceevne, bæredygtighed og forsyningssikkerhed;

| 42. | ser frem til at afholde offentlige høringer om vellykkede europæiske borgerinitiativer sammen med det kompetente lovgivende udvalg i henhold til artikel 197a i Europa-Parlamentets forretningsorden; bekræfter sin tro på, at dette nye redskab vil styrke Unionens demokratiske institutioner og give begrebet europæisk medborgerskab mening; |
| --- | --- |

42.

ser frem til at afholde offentlige høringer om vellykkede europæiske borgerinitiativer sammen med det kompetente lovgivende udvalg i henhold til artikel 197a i Europa-Parlamentets forretningsorden; bekræfter sin tro på, at dette nye redskab vil styrke Unionens demokratiske institutioner og give begrebet europæisk medborgerskab mening;

| 43. | er ikke desto mindre bekymret over de bureaukratiske og tekniske hindringer for borgerne, som har vist sig i de første måneder med praktisk anvendelse af det europæiske borgerinitiativ; opfordrer derfor Kommissionen til alvorligt at overveje at fremrykke den revision, som er fastsat i artikel 22 i forordning (EU) nr. 211/2011; |
| --- | --- |

43.

er ikke desto mindre bekymret over de bureaukratiske og tekniske hindringer for borgerne, som har vist sig i de første måneder med praktisk anvendelse af det europæiske borgerinitiativ; opfordrer derfor Kommissionen til alvorligt at overveje at fremrykke den revision, som er fastsat i artikel 22 i forordning (EU) nr. 211/2011;

| 44. | understreger behovet for regelmæssig revision af de europæiske borgerinitiativers status med henblik på at forbedre proceduren og give mulighed for hurtigst muligt at finde effektive løsninger på enhver udfordring i alle faser af proceduren; |
| --- | --- |

44.

understreger behovet for regelmæssig revision af de europæiske borgerinitiativers status med henblik på at forbedre proceduren og give mulighed for hurtigst muligt at finde effektive løsninger på enhver udfordring i alle faser af proceduren;

| 45. | mener, at Udvalget for Andragenders rolle og ansvar bedst kan udfyldes, og at dets synlighed, effektivitet, ansvarlighed og gennemsigtighed bedst kan styrkes, hvis udvalgets muligheder for at rejse spørgsmål af betydning for de europæiske borgere ved plenarmøder blev forbedret, og hvis dets kompetence til at indkalde vidner, gennemføre undersøgelser og afholde høringer blev styrket; |
| --- | --- |

45.

mener, at Udvalget for Andragenders rolle og ansvar bedst kan udfyldes, og at dets synlighed, effektivitet, ansvarlighed og gennemsigtighed bedst kan styrkes, hvis udvalgets muligheder for at rejse spørgsmål af betydning for de europæiske borgere ved plenarmøder blev forbedret, og hvis dets kompetence til at indkalde vidner, gennemføre undersøgelser og afholde høringer blev styrket;

| 46. | beslutter sig for at undersøge, hvorvidt ændringer af forretningsordenen er hensigtsmæssige med henblik på at gennemføre ovennævnte formelle krav vedrørende undersøgelsesrejser og beslutninger vedtaget på plenarmødet i henhold til forretningsordenens artikel 202; |
| --- | --- |

46.

beslutter sig for at undersøge, hvorvidt ændringer af forretningsordenen er hensigtsmæssige med henblik på at gennemføre ovennævnte formelle krav vedrørende undersøgelsesrejser og beslutninger vedtaget på plenarmødet i henhold til forretningsordenens artikel 202;

| 47. | pålægger sin formand at sende denne beslutning og betænkningen fra Udvalget for Andragender til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Ombudsmand og medlemsstaternes regeringer samt til medlemsstaternes parlamenter og disses udvalg for andragender og ombudsmænd eller lignende kompetente organer. |
| --- | --- |

47.

pålægger sin formand at sende denne beslutning og betænkningen fra Udvalget for Andragender til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Ombudsmand og medlemsstaternes regeringer samt til medlemsstaternes parlamenter og disses udvalg for andragender og ombudsmænd eller lignende kompetente organer.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0510.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0445.

---

| 19.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 181/82 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 181/82

---

P7_TA(2013)0422

De seneste tilfælde af vold mod og forfølgelse af kristne, særlig i Maaloula (Syrien) og Peshawar (Pakistan) og over for pastor Saeed Abedini (Iran)

Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2013 om de seneste tilfælde af vold mod og forfølgelse af kristne, navnlig i Maaloula (Syrien) og Peshawar (Pakistan), samt sagen om pastor Saeed Abedini (Iran) (2013/2872(RSP))

(2016/C 181/15)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger af henholdsvis 15. november 2007 om alvorlige begivenheder, der bringer kristne og andre religiøse trossamfunds eksistens i fare (1), 21. januar 2010 om angreb på kristne trossamfund (2), 6. maj 2010 om massegrusomheder i Jos, Nigeria (3), 20. maj 2010 om religionsfrihed i Pakistan (4), 25. november 2010 om Irak: dødsstraf (herunder sagen om Tariq Aziz) og angrebene på kristne samfund (5), 20. januar 2011 om kristnes situation med hensyn til religionsfrihed (6), 27. oktober 2011 om situationen i Egypten og Syrien, navnlig i de kristne samfund (7), og 13. december 2012 om årsberetningen om menneskerettigheder og demokrati i verden 2011 og EU's politik for menneskerettigheder og demokrati (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger af henholdsvis 15. november 2007 om alvorlige begivenheder, der bringer kristne og andre religiøse trossamfunds eksistens i fare (1), 21. januar 2010 om angreb på kristne trossamfund (2), 6. maj 2010 om massegrusomheder i Jos, Nigeria (3), 20. maj 2010 om religionsfrihed i Pakistan (4), 25. november 2010 om Irak: dødsstraf (herunder sagen om Tariq Aziz) og angrebene på kristne samfund (5), 20. januar 2011 om kristnes situation med hensyn til religionsfrihed (6), 27. oktober 2011 om situationen i Egypten og Syrien, navnlig i de kristne samfund (7), og 13. december 2012 om årsberetningen om menneskerettigheder og demokrati i verden 2011 og EU's politik for menneskerettigheder og demokrati (8),

| — | der henviser til sin henstilling til Rådet af 13. juni 2013 om udkast til EU-retningslinjer om fremme og beskyttelse af religions- og trosfrihed (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling til Rådet af 13. juni 2013 om udkast til EU-retningslinjer om fremme og beskyttelse af religions- og trosfrihed (9),

| — | der henviser til EU's retningslinjer om fremme og beskyttelse af religions- og trosfrihed, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer om fremme og beskyttelse af religions- og trosfrihed,

| — | der henviser til erklæring af 23. september 2013 fra Catherine Ashton, Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik/næstformand i Kommissionen, hvori hun fordømmer angrebet på det kristne samfund i Peshawar i Pakistan, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring af 23. september 2013 fra Catherine Ashton, Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik/næstformand i Kommissionen, hvori hun fordømmer angrebet på det kristne samfund i Peshawar i Pakistan,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 21. februar 2011 om intolerance, diskrimination og vold på grundlag af religion eller tro samt Rådets konklusioner af 16. november 2009, hvori det understreger den strategiske betydning af religions- og trosfrihed og bekæmpelse af religiøs intolerance, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 21. februar 2011 om intolerance, diskrimination og vold på grundlag af religion eller tro samt Rådets konklusioner af 16. november 2009, hvori det understreger den strategiske betydning af religions- og trosfrihed og bekæmpelse af religiøs intolerance,

| — | der henviser til artikel 18 i verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 18 i verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948,

| — | der henviser til artikel 18 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 18 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966,

| — | der henviser til FN-erklæringen om afskaffelse af alle former for intolerance og forskelsbehandling på grundlag af religion og tro fra 1981, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN-erklæringen om afskaffelse af alle former for intolerance og forskelsbehandling på grundlag af religion og tro fra 1981,

| — | der henviser til rapporter fra FN 's særlige rapportør om religions- og trosfrihed, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporter fra FN 's særlige rapportør om religions- og trosfrihed,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, og artikel 110, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, og artikel 110, stk. 4,

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Union gentagne gange har givet udtryk for sit engagement i religions-, samvittigheds- og tankefriheden og har understreget, at regeringerne i hele verden er forpligtede til at garantere disse frihedsrettigheder; der henviser til, at politiske og religiøse ledere har pligt til på alle niveauer at bekæmpe ekstremisme og fremme gensidig respekt blandt individer og religiøse grupper; der henviser til, at udviklingen af menneskerettigheder, demokrati og borgerlige frihedsrettigheder er det fælles grundlag, hvorpå Den Europæiske Union bygger sine forbindelser med tredjelande, som det fremgår af demokratiklausulen i aftalerne mellem EU og tredjelande; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Union gentagne gange har givet udtryk for sit engagement i religions-, samvittigheds- og tankefriheden og har understreget, at regeringerne i hele verden er forpligtede til at garantere disse frihedsrettigheder; der henviser til, at politiske og religiøse ledere har pligt til på alle niveauer at bekæmpe ekstremisme og fremme gensidig respekt blandt individer og religiøse grupper; der henviser til, at udviklingen af menneskerettigheder, demokrati og borgerlige frihedsrettigheder er det fælles grundlag, hvorpå Den Europæiske Union bygger sine forbindelser med tredjelande, som det fremgår af demokratiklausulen i aftalerne mellem EU og tredjelande;

| B. | der henviser til, at enhver ifølge den internationale menneskerettighedslovgivning, særlig artikel 18 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, har ret til at tænke frit og til samvittigheds- og religionsfrihed; der henviser til, at denne ret omfatter frihed til at skifte religion eller tro samt frihed til, alene eller sammen med andre, offentligt eller privat at give udtryk for sin religion eller tro ved gudsdyrkelse, overholdelse af religiøse sædvaner, udførelse af rituelle handlinger samt undervisning, der henviser til, at religions- og trosfriheden ifølge FN's Menneskerettighedskommission beskytter alle overbevisninger, de være sig teistiske, ikke-teistiske eller ateistiske; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at enhver ifølge den internationale menneskerettighedslovgivning, særlig artikel 18 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, har ret til at tænke frit og til samvittigheds- og religionsfrihed; der henviser til, at denne ret omfatter frihed til at skifte religion eller tro samt frihed til, alene eller sammen med andre, offentligt eller privat at give udtryk for sin religion eller tro ved gudsdyrkelse, overholdelse af religiøse sædvaner, udførelse af rituelle handlinger samt undervisning, der henviser til, at religions- og trosfriheden ifølge FN's Menneskerettighedskommission beskytter alle overbevisninger, de være sig teistiske, ikke-teistiske eller ateistiske;

| C. | der henviser til, at UNCHR i adskillige resolutioner opfordrer alle stater til, inden for rammerne af deres nationale lovgivning og i overensstemmelse med de internationale menneskerettighedsinstrumenter, at træffe alle nødvendige foranstaltninger til at bekæmpe had, forskelsbehandling og intolerance samt voldshandlinger, intimidering og tvang, der er motiveret af religiøs intolerance, herunder angreb på religiøse steder, og til at fremme forståelse, tolerance og respekt i spørgsmål om religions- og trosfrihed; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at UNCHR i adskillige resolutioner opfordrer alle stater til, inden for rammerne af deres nationale lovgivning og i overensstemmelse med de internationale menneskerettighedsinstrumenter, at træffe alle nødvendige foranstaltninger til at bekæmpe had, forskelsbehandling og intolerance samt voldshandlinger, intimidering og tvang, der er motiveret af religiøs intolerance, herunder angreb på religiøse steder, og til at fremme forståelse, tolerance og respekt i spørgsmål om religions- og trosfrihed;

| D. | der henviser til, at statslig undertrykkelse og social stigmatisering af enkeltpersoner og grupper af forskellig religiøs eller anden overbevisning ifølge flere rapporter er i stigning, navnlig i Pakistan, det arabiske forårs lande og dele af Afrika; der henviser til, at den situation, som de kristne trossamfund befinder sig i, i nogle tilfælde truer deres fortsatte eksistens, og at en væsentlig del af den religiøse arv i de berørte lande vil gå tabt, hvis disse samfund forsvinder; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at statslig undertrykkelse og social stigmatisering af enkeltpersoner og grupper af forskellig religiøs eller anden overbevisning ifølge flere rapporter er i stigning, navnlig i Pakistan, det arabiske forårs lande og dele af Afrika; der henviser til, at den situation, som de kristne trossamfund befinder sig i, i nogle tilfælde truer deres fortsatte eksistens, og at en væsentlig del af den religiøse arv i de berørte lande vil gå tabt, hvis disse samfund forsvinder;

Maaloula, Syrien

| E. | der henviser til, at medlemmer af Jabhat al-Nusra-militsen, der har tilknytning til Al-Qaeda, den 4. september 2013 iværksatte et angreb på den syriske landsby Maaloula; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at medlemmer af Jabhat al-Nusra-militsen, der har tilknytning til Al-Qaeda, den 4. september 2013 iværksatte et angreb på den syriske landsby Maaloula;

| F. | der henviser til, at Maaloula er et symbol på den kristne tilstedeværelse i Syrien og har været hjemsted for forskellige trossamfund, som har levet i fredelig sameksistens i århundreder; der henviser til, at syrere af alle trosretninger hvert år i september har deltaget i Korsets Dag-festivalen i denne by; der henviser til, at Maaloula er en af de tre byer i landet, hvor aramæisk stadig tales af den lokale befolkning; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Maaloula er et symbol på den kristne tilstedeværelse i Syrien og har været hjemsted for forskellige trossamfund, som har levet i fredelig sameksistens i århundreder; der henviser til, at syrere af alle trosretninger hvert år i september har deltaget i Korsets Dag-festivalen i denne by; der henviser til, at Maaloula er en af de tre byer i landet, hvor aramæisk stadig tales af den lokale befolkning;

| G. | der henviser til, at de voldelige sammenstød i Maaloula udgør de første angreb, som specifikt har været rettet mod et større kristent samfund siden begyndelsen af den voldelige krise i Syrien, der henviser til, at mindst fire personer — Michael Thaalab, Antoine Thaalab, Sarkis Zakem og Zaki Jabra — blev dræbt under disse sammenstød, mens andre — Shadi Thaalab, Jihad Thaalab, Moussa Shannis, Ghassan Shannis, Daoud Milaneh og Atef Kalloumeh — blev bortført eller forsvandt; der henviser til, at hovedparten af byens 5 000 indbyggere er flygtet til de omkringliggende landsbyer eller til Damaskus, siden kampene begyndte; der henviser til, at begivenhederne i Maaloula vidner om den syriske konflikts stadig mere sekteriske karakter; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at de voldelige sammenstød i Maaloula udgør de første angreb, som specifikt har været rettet mod et større kristent samfund siden begyndelsen af den voldelige krise i Syrien, der henviser til, at mindst fire personer — Michael Thaalab, Antoine Thaalab, Sarkis Zakem og Zaki Jabra — blev dræbt under disse sammenstød, mens andre — Shadi Thaalab, Jihad Thaalab, Moussa Shannis, Ghassan Shannis, Daoud Milaneh og Atef Kalloumeh — blev bortført eller forsvandt; der henviser til, at hovedparten af byens 5 000 indbyggere er flygtet til de omkringliggende landsbyer eller til Damaskus, siden kampene begyndte; der henviser til, at begivenhederne i Maaloula vidner om den syriske konflikts stadig mere sekteriske karakter;

| H. | der henviser til, at Skt. Tekla-klostret (Mar Takla) historisk har været hjem for nonner og forældreløse børn fra både kristne og muslimske trosretninger, der henviser til, at omkring 40 nonner og forældreløse børn er blevet i Maaloula på trods af de intense kamphandlinger og er fanget i klosteret under stadig forværrede forhold på grund af mangel på vand og andre forsyninger; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Skt. Tekla-klostret (Mar Takla) historisk har været hjem for nonner og forældreløse børn fra både kristne og muslimske trosretninger, der henviser til, at omkring 40 nonner og forældreløse børn er blevet i Maaloula på trods af de intense kamphandlinger og er fanget i klosteret under stadig forværrede forhold på grund af mangel på vand og andre forsyninger;

Peshawar, Pakistan

| I. | der henviser til, at der den 22. september 2013 blev foretaget et dobbelt selvmordsbombeangreb mod Allehelgenskirken i Kohati Gate, en forstad til Peshawar, som kostede mindst 82 mennesker livet, mens over 120 blev kvæstet; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der den 22. september 2013 blev foretaget et dobbelt selvmordsbombeangreb mod Allehelgenskirken i Kohati Gate, en forstad til Peshawar, som kostede mindst 82 mennesker livet, mens over 120 blev kvæstet;

| J. | der henviser til, at den islamistiske gruppe Jundullah — med tilknytning til Tehrik-i Talibaan Pakistan — har taget ansvaret for angrebet og erklæret, at de vil fortsætte med at angribe kristne og andre ikke-muslimer, fordi de er fjender af islam, og at de ikke vil stoppe, før de amerikanske droneangreb i Pakistan ophører, der henviser til, at Tehrik-i-Talibaan Pakistan har nægtet at have noget at gøre med eksplosionen og at have nogen forbindelse med Jundullah; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den islamistiske gruppe Jundullah — med tilknytning til Tehrik-i Talibaan Pakistan — har taget ansvaret for angrebet og erklæret, at de vil fortsætte med at angribe kristne og andre ikke-muslimer, fordi de er fjender af islam, og at de ikke vil stoppe, før de amerikanske droneangreb i Pakistan ophører, der henviser til, at Tehrik-i-Talibaan Pakistan har nægtet at have noget at gøre med eksplosionen og at have nogen forbindelse med Jundullah;

| K. | der henviser til, at Pakistans premierminister Nawaz Sharif har fordømt angrebet og erklæret, at angreb rettet mod uskyldige mennesker er imod islams lære; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Pakistans premierminister Nawaz Sharif har fordømt angrebet og erklæret, at angreb rettet mod uskyldige mennesker er imod islams lære;

| L. | der henviser til, at de kristne i Den Islamiske Republik Pakistan, der udgør omkring 1,6 % af befolkningen, er ofre for fordomme og sporadiske udbrud af pøbelvold; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at de kristne i Den Islamiske Republik Pakistan, der udgør omkring 1,6 % af befolkningen, er ofre for fordomme og sporadiske udbrud af pøbelvold;

| M. | der henviser til, at størstedelen af de pakistanske kristne frister en usikker tilværelse, ofte i frygt for beskyldninger om blasfemi, som er et tema, der kan fremprovokere offentlige voldshandlinger; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at størstedelen af de pakistanske kristne frister en usikker tilværelse, ofte i frygt for beskyldninger om blasfemi, som er et tema, der kan fremprovokere offentlige voldshandlinger;

| N. | der henviser til, at muslimer i Lahore den 9. marts 2013 nedbrændte mere end 150 kristne hjem og 2 kirker på grund af påståede tilfælde af blasfemi; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at muslimer i Lahore den 9. marts 2013 nedbrændte mere end 150 kristne hjem og 2 kirker på grund af påståede tilfælde af blasfemi;

| O. | der henviser til, at Pakistans blasfemilove gør det farligt for religiøse mindretal til at udtrykke sig frit eller deltage åbent i religiøse aktiviteter; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Pakistans blasfemilove gør det farligt for religiøse mindretal til at udtrykke sig frit eller deltage åbent i religiøse aktiviteter;

Sagen om pastor Saeed Abedini i Iran

| P. | der henviser til, at Saeed Abedini, en iransk-amerikansk præst, der har siddet fængslet i Iran siden 26. september 2012, den 27. januar 2013 ved en revolutionær domstol i Iran blev idømt otte års fængsel for at have forstyrret den nationale sikkerhed ved at oprette et netværk af kristne kirker i private hjem; der henviser til forlydender om, at Saeed Abedini har været udsat for fysiske og psykiske overgreb i fængslet; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Saeed Abedini, en iransk-amerikansk præst, der har siddet fængslet i Iran siden 26. september 2012, den 27. januar 2013 ved en revolutionær domstol i Iran blev idømt otte års fængsel for at have forstyrret den nationale sikkerhed ved at oprette et netværk af kristne kirker i private hjem; der henviser til forlydender om, at Saeed Abedini har været udsat for fysiske og psykiske overgreb i fængslet;

| Q. | der henviser til, at FN 's særlige rapportør om menneskerettighedssituationen i Den Islamiske Republik Iran fastslår, at kristne ikke bør risikere straf for at give udtryk for og udøve deres tro, og derfor finder det foruroligende, at kristne efter sigende arresteres og retsforfølges på grundlag af vagt formulerede anklager om anslag mod den nationale sikkerhed, fordi de udøver deres tro; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at FN 's særlige rapportør om menneskerettighedssituationen i Den Islamiske Republik Iran fastslår, at kristne ikke bør risikere straf for at give udtryk for og udøve deres tro, og derfor finder det foruroligende, at kristne efter sigende arresteres og retsforfølges på grundlag af vagt formulerede anklager om anslag mod den nationale sikkerhed, fordi de udøver deres tro;

| 1. | fordømmer på det kraftigste de seneste angreb på kristne og udtrykker sin solidaritet med ofrenes familier; udtrykker på ny sine stærke betænkeligheder ved de stadig mere udbredte tilfælde af intolerance, undertrykkelse og vold rettet mod kristne trossamfund, navnlig i lande i Afrika, Asien og Mellemøsten; opfordrer indtrængende de berørte regeringer til at sikre, at gerningsmændene til disse forbrydelser og alle andre, der er ansvarlige for disse angreb og for andre voldshandlinger mod kristne eller andre religiøse mindretal, stilles for en dommer og får deres sag prøvet ved en retfærdig rettergang; |
| --- | --- |

1.

fordømmer på det kraftigste de seneste angreb på kristne og udtrykker sin solidaritet med ofrenes familier; udtrykker på ny sine stærke betænkeligheder ved de stadig mere udbredte tilfælde af intolerance, undertrykkelse og vold rettet mod kristne trossamfund, navnlig i lande i Afrika, Asien og Mellemøsten; opfordrer indtrængende de berørte regeringer til at sikre, at gerningsmændene til disse forbrydelser og alle andre, der er ansvarlige for disse angreb og for andre voldshandlinger mod kristne eller andre religiøse mindretal, stilles for en dommer og får deres sag prøvet ved en retfærdig rettergang;

| 2. | fordømmer på det stærkeste alle former for forskelsbehandling og intolerance på grundlag af religion og tro og voldshandlinger mod alle religiøse samfund; understreger endnu engang, at tanke-, samvittigheds- og religionsfrihed er en grundlæggende frihedsrettighed; |
| --- | --- |

2.

fordømmer på det stærkeste alle former for forskelsbehandling og intolerance på grundlag af religion og tro og voldshandlinger mod alle religiøse samfund; understreger endnu engang, at tanke-, samvittigheds- og religionsfrihed er en grundlæggende frihedsrettighed;

| 3. | udtrykker på ny sin foruroligelse over de seneste års udvandring af kristne fra forskellige lande, navnlig i Mellemøsten; |
| --- | --- |

3.

udtrykker på ny sin foruroligelse over de seneste års udvandring af kristne fra forskellige lande, navnlig i Mellemøsten;

Maaloula, Syrien

| 4. | er foruroliget over den situation, kristne i Syrien for øjeblikket befinder sig i; fordømmer de handlinger, som Jabhat al-Nusra og hertil knyttede militante begår i Maaloula og det omkringliggende område; bemærker, at kristne og muslimer indtil angrebet havde levet i fredelig sameksistens i landsbyen, selv under konflikten, og var enige om, at byen fortsat skulle være et sted, hvor freden herskede; anerkender, at angrebet på Maaloula er kun ét aspekt af den syriske borgerkrig; |
| --- | --- |

4.

er foruroliget over den situation, kristne i Syrien for øjeblikket befinder sig i; fordømmer de handlinger, som Jabhat al-Nusra og hertil knyttede militante begår i Maaloula og det omkringliggende område; bemærker, at kristne og muslimer indtil angrebet havde levet i fredelig sameksistens i landsbyen, selv under konflikten, og var enige om, at byen fortsat skulle være et sted, hvor freden herskede; anerkender, at angrebet på Maaloula er kun ét aspekt af den syriske borgerkrig;

| 5. | understreger, at klostrene i Maaloula skal beskyttes for at bevare liv, religiøse aktiviteter og arkitektoniske skatte og for at gøre det muligt for kristne og muslimer at leve fredeligt sammen; |
| --- | --- |

5.

understreger, at klostrene i Maaloula skal beskyttes for at bevare liv, religiøse aktiviteter og arkitektoniske skatte og for at gøre det muligt for kristne og muslimer at leve fredeligt sammen;

| 6. | opfordrer til, at der øjeblikkeligt ydes støtte og humanitær hjælp til nonnerne og de forældreløse børn, der er fanget i Skt. Tekla-klostret (Mar Takla); opfordrer alle konfliktens parter til at give humanitære grupper adgang til klostret; |
| --- | --- |

6.

opfordrer til, at der øjeblikkeligt ydes støtte og humanitær hjælp til nonnerne og de forældreløse børn, der er fanget i Skt. Tekla-klostret (Mar Takla); opfordrer alle konfliktens parter til at give humanitære grupper adgang til klostret;

| 7. | er foruroliget over konsekvenserne af disse angreb og de mulige risici for det kristne samfund; er klar over, at såvel kristne som andre befolkningsgrupper er ved at blive fanget i krydsilden og tvinges til at vælge side i en krig, der bliver stadig mere sekterisk; |
| --- | --- |

7.

er foruroliget over konsekvenserne af disse angreb og de mulige risici for det kristne samfund; er klar over, at såvel kristne som andre befolkningsgrupper er ved at blive fanget i krydsilden og tvinges til at vælge side i en krig, der bliver stadig mere sekterisk;

| 8. | understreger, at alle aktører har pligt til at beskytte alle de forskellige mindretal, der lever i Syrien, herunder shiitter, alawitter, kurdere, drusere og kristne; |
| --- | --- |

8.

understreger, at alle aktører har pligt til at beskytte alle de forskellige mindretal, der lever i Syrien, herunder shiitter, alawitter, kurdere, drusere og kristne;

Peshawar, Pakistan

| 9. | fordømmer angrebet på Allehelgenskirken i Peshawar og de andre nylige terrorangreb; |
| --- | --- |

9.

fordømmer angrebet på Allehelgenskirken i Peshawar og de andre nylige terrorangreb;

| 10. | glæder sig over den udbredte fordømmelse af angrebene fra pakistanske aktørers og dele af det pakistanske civilsamfunds side; |
| --- | --- |

10.

glæder sig over den udbredte fordømmelse af angrebene fra pakistanske aktørers og dele af det pakistanske civilsamfunds side;

| 11. | opfordrer indtrængende Pakistans regering til at gøre alt, hvad der står i dens magt for at bringe gerningsmændene til angrebet på Allehelgenskirken i Peshawar for retten; opfordrer til en stærkere indsats for at beskytte alle pakistanske borgere — uanset deres religion eller overbevisning — og retsforfølge alle grupper og enkeltpersoner, der er ansvarlige for at opildne til og udføre terrorhandlinger; |
| --- | --- |

11.

opfordrer indtrængende Pakistans regering til at gøre alt, hvad der står i dens magt for at bringe gerningsmændene til angrebet på Allehelgenskirken i Peshawar for retten; opfordrer til en stærkere indsats for at beskytte alle pakistanske borgere — uanset deres religion eller overbevisning — og retsforfølge alle grupper og enkeltpersoner, der er ansvarlige for at opildne til og udføre terrorhandlinger;

| 12. | opfordrer den pakistanske regering til at gribe ind for at beskytte ofrene for religiøst motiveret pøbelvold samt til aktivt at imødegå religiøs fjendtlighed fra samfundsaktørers side, bekæmpe religiøs intolerance, vold og intimidering og sætte ind mod opfattelsen af straffrihed; |
| --- | --- |

12.

opfordrer den pakistanske regering til at gribe ind for at beskytte ofrene for religiøst motiveret pøbelvold samt til aktivt at imødegå religiøs fjendtlighed fra samfundsaktørers side, bekæmpe religiøs intolerance, vold og intimidering og sætte ind mod opfattelsen af straffrihed;

| 13. | er dybt bekymret over den voksende fare for kristne i Pakistan, som fremgår af den seneste tids stigning i antallet af angreb mod dette mindretal, herunder forfølgelsen af hundredvis af kristne fra islamiske fanatikeres side, som fandt sted i Lahore i marts på grund af beskyldninger om blasfemi mod islam; |
| --- | --- |

13.

er dybt bekymret over den voksende fare for kristne i Pakistan, som fremgår af den seneste tids stigning i antallet af angreb mod dette mindretal, herunder forfølgelsen af hundredvis af kristne fra islamiske fanatikeres side, som fandt sted i Lahore i marts på grund af beskyldninger om blasfemi mod islam;

| 14. | er dybt bekymret over den generelle situation for religiøse mindretal i Pakistan, og navnlig for de kristne kirker, som har modtaget trusler fra Taliban og andre ekstremistiske grupper; |
| --- | --- |

14.

er dybt bekymret over den generelle situation for religiøse mindretal i Pakistan, og navnlig for de kristne kirker, som har modtaget trusler fra Taliban og andre ekstremistiske grupper;

| 15. | udtrykker alvorlig betænkelighed ved det forhold, at de kontroversielle blasfemilove er åbne for et misbrug, som kan ramme folk af alle trosretninger i Pakistan; udtrykker særlig bekymring over, at disse blasfemilove, som den nu afdøde minister Shahbaz Bhattiand og den ligeledes afdøde guvernør Salman Taseer offentligt tog afstand fra, nu i stigende grad bliver anvendt som våben mod kristne i Pakistan; |
| --- | --- |

15.

udtrykker alvorlig betænkelighed ved det forhold, at de kontroversielle blasfemilove er åbne for et misbrug, som kan ramme folk af alle trosretninger i Pakistan; udtrykker særlig bekymring over, at disse blasfemilove, som den nu afdøde minister Shahbaz Bhattiand og den ligeledes afdøde guvernør Salman Taseer offentligt tog afstand fra, nu i stigende grad bliver anvendt som våben mod kristne i Pakistan;

| 16. | opfordrer den pakistanske regering til at foretage en grundig gennemgang af blasfemilovene og deres nuværende anvendelse, navnlig paragrafferne 295 B og C i straffeloven, som foreskriver obligatoriske livstidsdomme (295 B og C) eller endog dødsstraf (295 C) for påståede tilfælde af blasfemiske handlinger; |
| --- | --- |

16.

opfordrer den pakistanske regering til at foretage en grundig gennemgang af blasfemilovene og deres nuværende anvendelse, navnlig paragrafferne 295 B og C i straffeloven, som foreskriver obligatoriske livstidsdomme (295 B og C) eller endog dødsstraf (295 C) for påståede tilfælde af blasfemiske handlinger;

| 17. | minder om, at religionsfrihed og mindretalsrettigheder er garanteret af Pakistans forfatning; opfordrer alle pakistanere til at arbejde sammen for at fremme og sikre tolerance og gensidig forståelse; |
| --- | --- |

17.

minder om, at religionsfrihed og mindretalsrettigheder er garanteret af Pakistans forfatning; opfordrer alle pakistanere til at arbejde sammen for at fremme og sikre tolerance og gensidig forståelse;

| 18. | påskønner de foranstaltninger, som Pakistans regering siden november 2008 har truffet til fordel for religiøse mindretal, som f.eks. oprettelse af en kvote på fem procent for mindretal i den føderale jobsektor, anerkendelse af ikke-muslimske helligdage og indførelse af en dag for nationale mindretal; |
| --- | --- |

18.

påskønner de foranstaltninger, som Pakistans regering siden november 2008 har truffet til fordel for religiøse mindretal, som f.eks. oprettelse af en kvote på fem procent for mindretal i den føderale jobsektor, anerkendelse af ikke-muslimske helligdage og indførelse af en dag for nationale mindretal;

Sagen om pastor Saeed Abedini i Iran

| 19. | er dybt bekymret over situationen for pastor Saeed Abedini, der har været tilbageholdt i Iran i mere end et år og nu er blevet idømt otte års fængsel på grund af anklager i forbindelse med hans religiøse overbevisning; |
| --- | --- |

19.

er dybt bekymret over situationen for pastor Saeed Abedini, der har været tilbageholdt i Iran i mere end et år og nu er blevet idømt otte års fængsel på grund af anklager i forbindelse med hans religiøse overbevisning;

| 20. | opfordrer den iranske regering til at frikende og straks løslade Saeed Abedini og alle andre personer, som er tilbageholdt eller under anklage på grund af deres religion; |
| --- | --- |

20.

opfordrer den iranske regering til at frikende og straks løslade Saeed Abedini og alle andre personer, som er tilbageholdt eller under anklage på grund af deres religion;

| 21. | gentager sin opfordring til Iran om at tage skridt til at sikre fuld respekt for retten til religions — og trosfrihed, herunder ved at sikre, at lovgivning og praksis er i fuld overensstemmelse med artikel 18 i ICCPR; påpeger, at dette også kræver, at enhvers ret til at skifte religion, hvis vedkommende ønsker det, er ubetinget og fuldt ud garanteret; |
| --- | --- |

21.

gentager sin opfordring til Iran om at tage skridt til at sikre fuld respekt for retten til religions — og trosfrihed, herunder ved at sikre, at lovgivning og praksis er i fuld overensstemmelse med artikel 18 i ICCPR; påpeger, at dette også kræver, at enhvers ret til at skifte religion, hvis vedkommende ønsker det, er ubetinget og fuldt ud garanteret;

| 22. | hilser udtalelserne om mådehold og religiøs tolerance fra Irans nye præsident, Hassan Rouhani, velkommen; finder, at EU bør gå ind i en menneskerettighedsdialog med Iran; |
| --- | --- |

22.

hilser udtalelserne om mådehold og religiøs tolerance fra Irans nye præsident, Hassan Rouhani, velkommen; finder, at EU bør gå ind i en menneskerettighedsdialog med Iran;

| 23. | gentager sin opfordring til Rådet, Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik/næstformanden i Kommissionen om at være mere opmærksomme på spørgsmålet om religionsfrihed og situationen for trossamfund, herunder kristne, i forbindelse med aftaler og samarbejdsordninger med tredjelande samt i menneskerettighedsberetninger; |
| --- | --- |

23.

gentager sin opfordring til Rådet, Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik/næstformanden i Kommissionen om at være mere opmærksomme på spørgsmålet om religionsfrihed og situationen for trossamfund, herunder kristne, i forbindelse med aftaler og samarbejdsordninger med tredjelande samt i menneskerettighedsberetninger;

| 24. | konstaterer med tilfredshed, at Rådet den 24. juni 2013 vedtog EU's retningslinjer om fremme og beskyttelse af religions- og trosfrihed; opfordrer indtrængende Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til fuldt ud at gennemføre retningslinjerne, og til at gøre fuld brug af alle de instrumenter og forslag, de indeholder; |
| --- | --- |

24.

konstaterer med tilfredshed, at Rådet den 24. juni 2013 vedtog EU's retningslinjer om fremme og beskyttelse af religions- og trosfrihed; opfordrer indtrængende Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til fuldt ud at gennemføre retningslinjerne, og til at gøre fuld brug af alle de instrumenter og forslag, de indeholder;

| 25. | støtter alle initiativer, der har til formål at fremme dialog og gensidig respekt mellem trossamfund; opfordrer alle religiøse myndigheder til at fremme tolerance og til at tage initiativer mod had og vold og ekstremistisk radikalisering; |
| --- | --- |

25.

støtter alle initiativer, der har til formål at fremme dialog og gensidig respekt mellem trossamfund; opfordrer alle religiøse myndigheder til at fremme tolerance og til at tage initiativer mod had og vold og ekstremistisk radikalisering;

o

o o

| 26. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, EU-Udenrigstjenesten, Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik/næstformanden i Kommissionen, EU 's særlige repræsentant for menneskerettigheder, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN's generalsekretær FN's Menneskerettighedsråd, UN Women, Syriens regering, Det Syriske Nationalråd, Pakistans regering og parlament samt Irans regering og parlament. |
| --- | --- |

26.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, EU-Udenrigstjenesten, Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik/næstformanden i Kommissionen, EU 's særlige repræsentant for menneskerettigheder, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN's generalsekretær FN's Menneskerettighedsråd, UN Women, Syriens regering, Det Syriske Nationalråd, Pakistans regering og parlament samt Irans regering og parlament.

---

(1)  EUT C 282 E af 6.11.2008, s. 474.

(2)  EUT C 305 E af 11.11.2010, s. 7.

(3)  EUT C 81 E af 15.3.2011, s. 143.

(4)  EUT C 161 E af 31.5.2011, s. 147.

(5)  EUT C 99 E af 3.4.2012, s. 115.

(6)  EUT C 136 E af 11.5.2012, s. 53.

(7)  EUT C 131 E af 8.5.2013, s. 108.

(8)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0503.

(9)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0279.

---

| 19.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 181/87 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 181/87

---

P7_TA(2013)0423

Sammenstød i Sudan og efterfølgende mediecensur

Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2013 om sammenstød i Sudan og den efterfølgende mediecensur (2013/2873(RSP))

(2016/C 181/16)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Sudan og Sydsudan, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Sudan og Sydsudan,

| — | der henviser til erklæringen af 30. september 2013, der blev afgivet af talsmanden for næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om volden i forbindelse med de aktuelle protester i Sudan, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 30. september 2013, der blev afgivet af talsmanden for næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om volden i forbindelse med de aktuelle protester i Sudan,

| — | der henviser til erklæringen af 27. september 2013, der blev afgivet af talsmanden for FN’s højkommissær for menneskerettigheder, hvori der opfordres indtrængende til tilbageholdenhed, idet dødstallet i Sudan giver næring til nye protester; |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 27. september 2013, der blev afgivet af talsmanden for FN’s højkommissær for menneskerettigheder, hvori der opfordres indtrængende til tilbageholdenhed, idet dødstallet i Sudan giver næring til nye protester;

| — | der henviser til rapport af 18. september 2013 fra FN's Menneskerettighedsråds uafhængige ekspert vedrørende menneskerettighedssituationen i Sudan, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport af 18. september 2013 fra FN's Menneskerettighedsråds uafhængige ekspert vedrørende menneskerettighedssituationen i Sudan,

| — | der henviser til erklæringen af 6. september 2013, der blev afgivet af talsmanden for næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om topmødet mellem præsidenterne for henholdsvis Sudan og Sydsudan i Khartoum i Sudan, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 6. september 2013, der blev afgivet af talsmanden for næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om topmødet mellem præsidenterne for henholdsvis Sudan og Sydsudan i Khartoum i Sudan,

| — | der henviser til resultatet af mødet mellem Sudans regering, Den Afrikanske Union og FN’s trepartskoordinationsmekanisme om UNAMID af 28. september 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til resultatet af mødet mellem Sudans regering, Den Afrikanske Union og FN’s trepartskoordinationsmekanisme om UNAMID af 28. september 2013,

| — | der henviser til køreplanen for Sudan og Sydsudan som beskrevet i kommunikéet fra Den Afrikanske Unions Freds- og Sikkerhedsråd af 24. april 2012, som støttes fuldt ud af EU, |
| --- | --- |

—

der henviser til køreplanen for Sudan og Sydsudan som beskrevet i kommunikéet fra Den Afrikanske Unions Freds- og Sikkerhedsråd af 24. april 2012, som støttes fuldt ud af EU,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder,

| — | der henviser til FN's internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966,

| — | der henviser til De Forenede Nationers grundprincipper for retshåndhævelsespersonales magtanvendelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers grundprincipper for retshåndhævelsespersonales magtanvendelse,

| — | der henviser til Johannesburg-principperne om national sikkerhed, ytringsfrihed og adgang til information, FN-dok. E/CN.4/1996/39 (1996), |
| --- | --- |

—

der henviser til Johannesburg-principperne om national sikkerhed, ytringsfrihed og adgang til information, FN-dok. E/CN.4/1996/39 (1996),

| — | der henviser til den samlede sudanesiske fredsaftale fra 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til den samlede sudanesiske fredsaftale fra 2005,

| — | der henviser til det afrikanske charter om mennesker og folks rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til det afrikanske charter om mennesker og folks rettigheder,

| — | der henviser til partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater undertegnet i Cotonou (Benin) den 23. juni 2000 og efterfølgende revideret i 2005 og 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater undertegnet i Cotonou (Benin) den 23. juni 2000 og efterfølgende revideret i 2005 og 2010,

| — | der henviser til sin beslutning af 11. december 2012 om en strategi for digital frihed i EU’s udenrigspolitik (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. december 2012 om en strategi for digital frihed i EU’s udenrigspolitik (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. juni 2013 om presse- og mediefrihed i verden (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. juni 2013 om presse- og mediefrihed i verden (2),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, og artikel 110, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, og artikel 110, stk. 4,

| A. | der henviser til, at Sudan i stigende grad oplever bølger af offentlige protester og til, at den politiske situation i landet er skrøbelig; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Sudan i stigende grad oplever bølger af offentlige protester og til, at den politiske situation i landet er skrøbelig;

| B. | der henviser til, at der den 23. september 2013 brød demonstrationer og protester ud i hele Sudan som en reaktion på præsident Omar al-Bashirs meddelelse om at skære støtten til brændstof ned som et middel til at reformere økonomien, hvilket resulterede i en voldsom stigning i priserne på benzin og gas på 75 %; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der den 23. september 2013 brød demonstrationer og protester ud i hele Sudan som en reaktion på præsident Omar al-Bashirs meddelelse om at skære støtten til brændstof ned som et middel til at reformere økonomien, hvilket resulterede i en voldsom stigning i priserne på benzin og gas på 75 %;

| C. | der henviser til, at tusinder af demonstranter i protest gik på gaderne i byer over hele landet, herunder i Wad Madani, Khartoum, Omdurman, Port Sudan, Atbara, Gedarif, Nyala, Kosti og Sinnar, da regeringens spareforanstaltninger sammen med en næsten fordobling af benzinpriserne ramte de fattige hårdest; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at tusinder af demonstranter i protest gik på gaderne i byer over hele landet, herunder i Wad Madani, Khartoum, Omdurman, Port Sudan, Atbara, Gedarif, Nyala, Kosti og Sinnar, da regeringens spareforanstaltninger sammen med en næsten fordobling af benzinpriserne ramte de fattige hårdest;

| D. | der henviser til, at den økonomiske situation i Sudan fortsat er ekstremt vanskelig og mærket af en stigende inflation, en svækket valuta og en alvorlig mange på dollars til at betale for importen, efter at Sydsudan opnåede selvstændighed for to år siden og i den forbindelse overtog omkring 75 % af landets formelt fælles råolieproduktion; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den økonomiske situation i Sudan fortsat er ekstremt vanskelig og mærket af en stigende inflation, en svækket valuta og en alvorlig mange på dollars til at betale for importen, efter at Sydsudan opnåede selvstændighed for to år siden og i den forbindelse overtog omkring 75 % af landets formelt fælles råolieproduktion;

| E. | der henviser til, at manglen på tværnationale økonomiske aftaler mellem Sudan og Sydsudan, herunder om udnyttelsen af olie, er blevet brugt som en trussel fra begge parters side, hvilket bidrager betydeligt til den nuværende krise; der henviser til mistilliden mellem de to nabolande angående fordelingen af den nationale gæld, og til, at spørgsmålet om, hvor meget indlandsstaten Sydsudan bør betale for at transportere olie gennem Sudan, fortsat er uafklaret; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at manglen på tværnationale økonomiske aftaler mellem Sudan og Sydsudan, herunder om udnyttelsen af olie, er blevet brugt som en trussel fra begge parters side, hvilket bidrager betydeligt til den nuværende krise; der henviser til mistilliden mellem de to nabolande angående fordelingen af den nationale gæld, og til, at spørgsmålet om, hvor meget indlandsstaten Sydsudan bør betale for at transportere olie gennem Sudan, fortsat er uafklaret;

| F. | der henviser til rapporter om, at mindst 800 aktivister, herunder medlemmer af oppositionspartier og journalister, er blevet arresteret under igangværende demonstrationer, hvor op til 100 personer blev meldt dræbt af sikkerhedsstyrker — et tal, som foranledigede, at FN’s højkommissær for menneskerettigheder (OHCHR) opfordrede de retshåndhævende myndigheder til at udvise den yderste tilbageholdenhed; der henviser til rapporter om, at flertallet af de dræbte er mellem 15 og 25 år, men at også børn i alderen helt ned til 10 og 12 år er blevet skudt af sikkerhedsstyrker; |
| --- | --- |

F.

der henviser til rapporter om, at mindst 800 aktivister, herunder medlemmer af oppositionspartier og journalister, er blevet arresteret under igangværende demonstrationer, hvor op til 100 personer blev meldt dræbt af sikkerhedsstyrker — et tal, som foranledigede, at FN’s højkommissær for menneskerettigheder (OHCHR) opfordrede de retshåndhævende myndigheder til at udvise den yderste tilbageholdenhed; der henviser til rapporter om, at flertallet af de dræbte er mellem 15 og 25 år, men at også børn i alderen helt ned til 10 og 12 år er blevet skudt af sikkerhedsstyrker;

| G. | der henviser til, at uddannelsesministeriet har meddelt, at skolerne ville forblive lukket indtil den 20. oktober 2013; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at uddannelsesministeriet har meddelt, at skolerne ville forblive lukket indtil den 20. oktober 2013;

| H. | der henviser til, at den sudanesiske regerings voldelige angreb omfatter brugen af skarp ammunition over for fredelige demonstranter samt omfattende brug af tilbageholdelser; der henviser til, at et antal aktivister, medlemmer af politiske oppositionspartier og civilsamfundsledere, herunder lærere og studerende, blev arresteret i deres hjem eller tilbageholdt i isolation, og at deres hjem blev ransaget af den nationale efterretnings- og sikkerhedstjeneste (NISS); der henviser til, at der er blevet afholdt summariske retssager, såsom den der blev afholdt i kølvandet på arrestationen af Majdi Saleem, en kendt menneskerettighedsforkæmper, og at der siden september har været en informationsblokade som følge af skarp censur af de trykte medier og en afbrydelse af internettet; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den sudanesiske regerings voldelige angreb omfatter brugen af skarp ammunition over for fredelige demonstranter samt omfattende brug af tilbageholdelser; der henviser til, at et antal aktivister, medlemmer af politiske oppositionspartier og civilsamfundsledere, herunder lærere og studerende, blev arresteret i deres hjem eller tilbageholdt i isolation, og at deres hjem blev ransaget af den nationale efterretnings- og sikkerhedstjeneste (NISS); der henviser til, at der er blevet afholdt summariske retssager, såsom den der blev afholdt i kølvandet på arrestationen af Majdi Saleem, en kendt menneskerettighedsforkæmper, og at der siden september har været en informationsblokade som følge af skarp censur af de trykte medier og en afbrydelse af internettet;

| I. | der henviser til, at Sudan er placeret blandt de værste lande i verden for så vidt angår overholdelse af informationsfriheden; der henviser til, at NISS den 25. september 2013 bragte dette til et helt nyt niveau ved at forbyde chefredaktørerne fra de vigtigste aviser at offentliggøre nogen form for oplysninger om demonstranterne, som ikke stammede fra regeringskilder; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Sudan er placeret blandt de værste lande i verden for så vidt angår overholdelse af informationsfriheden; der henviser til, at NISS den 25. september 2013 bragte dette til et helt nyt niveau ved at forbyde chefredaktørerne fra de vigtigste aviser at offentliggøre nogen form for oplysninger om demonstranterne, som ikke stammede fra regeringskilder;

| J. | der henviser til, at der har været adskillige tilsidesættelser af pressefriheden, såsom internetafbrydelser, tilbageholdelse af aviser, chikane over for journalister og censur af nyhedswebsider; der henviser til, at Al-Arabiyas kontorer og Sky New Arabic Services tv-stationer er blevet lukket; der henviser til, at dagblade, såsom Al-Sudani, Al-Meghar, Al Gareeda, Almash’had Alaan, Al-Siyasi og den regeringsvenlige Al-Intibaha den 19. september 2013 fik forbud mod at udgive aviser, og at tre avisudgaver, herunder Al-Intibaha, blev beslaglagt, da de kom ud af trykken; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der har været adskillige tilsidesættelser af pressefriheden, såsom internetafbrydelser, tilbageholdelse af aviser, chikane over for journalister og censur af nyhedswebsider; der henviser til, at Al-Arabiyas kontorer og Sky New Arabic Services tv-stationer er blevet lukket; der henviser til, at dagblade, såsom Al-Sudani, Al-Meghar, Al Gareeda, Almash’had Alaan, Al-Siyasi og den regeringsvenlige Al-Intibaha den 19. september 2013 fik forbud mod at udgive aviser, og at tre avisudgaver, herunder Al-Intibaha, blev beslaglagt, da de kom ud af trykken;

| K. | der henviser til, at ucensureret adgang til det åbne internet, mobiltelefoner og informations- og kommunikationsteknologier har en positiv indvirkning på menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, idet de udvider anvendelsesområdet for ytringsfriheden, adgangen til information og forsamlingsfriheden i hele verden; der henviser til, at digital indsamling og udbredelse af beviser på menneskerettighedskrænkelser kan bidrage til den globale bekæmpelse af straffrihed; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at ucensureret adgang til det åbne internet, mobiltelefoner og informations- og kommunikationsteknologier har en positiv indvirkning på menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, idet de udvider anvendelsesområdet for ytringsfriheden, adgangen til information og forsamlingsfriheden i hele verden; der henviser til, at digital indsamling og udbredelse af beviser på menneskerettighedskrænkelser kan bidrage til den globale bekæmpelse af straffrihed;

| L. | der henviser til, at adgangen til internettet er en grundlæggende rettigheder på lige fod med andre grundlæggende rettigheder anerkendt af FN's Menneskerettighedsråd, som bør forsvares og opretholdes i overensstemmelse dermed; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at adgangen til internettet er en grundlæggende rettigheder på lige fod med andre grundlæggende rettigheder anerkendt af FN's Menneskerettighedsråd, som bør forsvares og opretholdes i overensstemmelse dermed;

| M. | der henviser til, at statens regulerende myndighed har oprettet en særlig enhed, som overvåger og gennemfører filtrering, og at de sudanesiske myndigheder åbent erkender, at de filtrerer indhold, som overskrider den offentlige moral og etik, eller udgør en trussel mod den offentlige orden; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at statens regulerende myndighed har oprettet en særlig enhed, som overvåger og gennemfører filtrering, og at de sudanesiske myndigheder åbent erkender, at de filtrerer indhold, som overskrider den offentlige moral og etik, eller udgør en trussel mod den offentlige orden;

| N. | der henviser til, at myndighederne den 25. september 2013 afbrød internettet i hele landet i mere end 24 timer i et blokadeomfang, som ikke er set siden opstandene i Egypten i 2011; der henviser til, at internethastigheden blev sat drastisk ned i juni 2012 under en række protester; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at myndighederne den 25. september 2013 afbrød internettet i hele landet i mere end 24 timer i et blokadeomfang, som ikke er set siden opstandene i Egypten i 2011; der henviser til, at internethastigheden blev sat drastisk ned i juni 2012 under en række protester;

| O. | der henviser, at Sudan ifølge rapporten »2013 Freedom on the Net« fra Freedom House, som blev offentliggjort den 3. oktober 2013, ikke anses for at være et »frit« land og er placeret på en 63. plads ud af i alt hundrede lande; der henviser til, at Sudan er placeret på plads 170 ud af 179 lande i Journalister uden Grænsers pressefrihedsindeks for 2013; der henviser til, at Journalister uden Grænser har fordømt de foranstaltninger, som regeringen har iværksat; |
| --- | --- |

O.

der henviser, at Sudan ifølge rapporten »2013 Freedom on the Net« fra Freedom House, som blev offentliggjort den 3. oktober 2013, ikke anses for at være et »frit« land og er placeret på en 63. plads ud af i alt hundrede lande; der henviser til, at Sudan er placeret på plads 170 ud af 179 lande i Journalister uden Grænsers pressefrihedsindeks for 2013; der henviser til, at Journalister uden Grænser har fordømt de foranstaltninger, som regeringen har iværksat;

| P. | der henviser til at de fleste aktivister har tillid til brugen af internettet, når de kommunikerer med hinanden, sender information ud af landet og giver udtryk for deres holdninger og bekymringer; der henviser til, at borgere har rapporteret, at selv sms-tjenesten blev afbrudt under blokaden; |
| --- | --- |

P.

der henviser til at de fleste aktivister har tillid til brugen af internettet, når de kommunikerer med hinanden, sender information ud af landet og giver udtryk for deres holdninger og bekymringer; der henviser til, at borgere har rapporteret, at selv sms-tjenesten blev afbrudt under blokaden;

| Q. | der henviser til, at Omar al-Bashir ved parlamentsvalget i april 2010, som var det første flerpartivalg i Sudan siden 1986, blev genvalgt som Sudans præsident; der henviser til, at Den Europæiske Unions valgobservationsmission, der konstaterede mange uregelmæssigheder og mangler i valgprocessen, udtalte, at valget ikke levede op til internationale standarder; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Omar al-Bashir ved parlamentsvalget i april 2010, som var det første flerpartivalg i Sudan siden 1986, blev genvalgt som Sudans præsident; der henviser til, at Den Europæiske Unions valgobservationsmission, der konstaterede mange uregelmæssigheder og mangler i valgprocessen, udtalte, at valget ikke levede op til internationale standarder;

| R. | der henviser til, at Den Internationale Straffedomstol (ICC) i henholdsvis 2009 og 2010 udstedte en arrestordre på præsident al-Bashir, hvori domstolen anklagede ham for at være ansvarlig for krigsforbrydelser, forbrydelser mod menneskeheden og folkedrab, og der henviser til, at Sudan, til trods for at landet endnu ikke er en af de stater, der har tilsluttet sig Rom-statutten, FN’s Sikkerhedsråds resolution 1593 (2005), har pligt til at overholde ICC’s arrestordre; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at Den Internationale Straffedomstol (ICC) i henholdsvis 2009 og 2010 udstedte en arrestordre på præsident al-Bashir, hvori domstolen anklagede ham for at være ansvarlig for krigsforbrydelser, forbrydelser mod menneskeheden og folkedrab, og der henviser til, at Sudan, til trods for at landet endnu ikke er en af de stater, der har tilsluttet sig Rom-statutten, FN’s Sikkerhedsråds resolution 1593 (2005), har pligt til at overholde ICC’s arrestordre;

| S. | der henviser til, at FN vurderer, at 50 % af Sudans befolkning (i alt 34 millioner) er yngre end 15 år, og at ca. 46 % af befolkningen lever under fattigdomsgrænsen; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at FN vurderer, at 50 % af Sudans befolkning (i alt 34 millioner) er yngre end 15 år, og at ca. 46 % af befolkningen lever under fattigdomsgrænsen;

| T. | der henviser til, at konflikter i Sudans overgangsområder har berørt mere end 900 000 mennesker, herunder flere end 220 000, som er flygtet til Etiopien og Sydsudan, og der henviser til, at det anslås, at omkring 300 000 mennesker siden 2013 er blevet fordrevet som en konsekvens af kampene mellem stammer i Darfur; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at konflikter i Sudans overgangsområder har berørt mere end 900 000 mennesker, herunder flere end 220 000, som er flygtet til Etiopien og Sydsudan, og der henviser til, at det anslås, at omkring 300 000 mennesker siden 2013 er blevet fordrevet som en konsekvens af kampene mellem stammer i Darfur;

| U. | der henviser til, at EU i perioden 2012-2013 har tildelt mere end 76 millioner EUR i humanitær støtte til Sudan (tal fra den 20. august 2013); der henviser til, at Sudan endnu ikke har ratificeret den i 2005 reviderede Cotonou-aftale og derfor ikke kan modtage finansiel støtte gennem den 10. Europæiske Udviklingsfond; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at EU i perioden 2012-2013 har tildelt mere end 76 millioner EUR i humanitær støtte til Sudan (tal fra den 20. august 2013); der henviser til, at Sudan endnu ikke har ratificeret den i 2005 reviderede Cotonou-aftale og derfor ikke kan modtage finansiel støtte gennem den 10. Europæiske Udviklingsfond;

| 1. | udtrykker dyb bekymring over den forværrede politiske, økonomiske og sociale situation i Sudan, der har været præget af vold og tab af menneskeliv under de protester, som på det seneste har hærget landet; |
| --- | --- |

1.

udtrykker dyb bekymring over den forværrede politiske, økonomiske og sociale situation i Sudan, der har været præget af vold og tab af menneskeliv under de protester, som på det seneste har hærget landet;

| 2. | fordømmer drabene, volden mod demonstranter, mediecensuren, den politiske intimidering samt chikanen mod og de tilfældige anholdelser af menneskerettighedsaktivister, politiske aktivister og journalister; |
| --- | --- |

2.

fordømmer drabene, volden mod demonstranter, mediecensuren, den politiske intimidering samt chikanen mod og de tilfældige anholdelser af menneskerettighedsaktivister, politiske aktivister og journalister;

| 3. | opfordrer Sudans regering til at standse chikanen og omgående løslade alle fredelige demonstranter, politiske aktivister, oppositionsmedlemmer, menneskerettighedsforkæmpere, lægepersonale, bloggere og journalister, som er blevet anholdt under udøvelsen af deres ret til ytrings- og forsamlingsfrihed; understreger, at alle tilbageholdte skal have mulighed for en retfærdig rettergang på grundlag af en troværdig undersøgelse, retten til en advokat samt overholdelse af princippet om uskyldsformodning, og at regeringen skal give de tilbageholdte adgang til deres familier og lægehjælp; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Sudans regering til at standse chikanen og omgående løslade alle fredelige demonstranter, politiske aktivister, oppositionsmedlemmer, menneskerettighedsforkæmpere, lægepersonale, bloggere og journalister, som er blevet anholdt under udøvelsen af deres ret til ytrings- og forsamlingsfrihed; understreger, at alle tilbageholdte skal have mulighed for en retfærdig rettergang på grundlag af en troværdig undersøgelse, retten til en advokat samt overholdelse af princippet om uskyldsformodning, og at regeringen skal give de tilbageholdte adgang til deres familier og lægehjælp;

| 4. | beklager anvendelsen af skarp ammunition mod demonstranter, som har ført til ulovlige henrettelser og anvendelse af uforholdsmæssigt skrappe magtmidler og til påstande om sikkerhedsstyrkers overlagte drab på demonstranter; opfordrer indtrængende den sudanesiske regering til omgående at sætte en stopper for undertrykkelsen og gøre en ende på den straffrihed, som NISS-medlemmerne nyder godt af; opfordrer til, at den drakoniske lov om national sikkerhed fra 2010 skrottes; |
| --- | --- |

4.

beklager anvendelsen af skarp ammunition mod demonstranter, som har ført til ulovlige henrettelser og anvendelse af uforholdsmæssigt skrappe magtmidler og til påstande om sikkerhedsstyrkers overlagte drab på demonstranter; opfordrer indtrængende den sudanesiske regering til omgående at sætte en stopper for undertrykkelsen og gøre en ende på den straffrihed, som NISS-medlemmerne nyder godt af; opfordrer til, at den drakoniske lov om national sikkerhed fra 2010 skrottes;

| 5. | opfordrer de sudanesiske sikkerhedsstyrker til at overholde FN's grundprincipper om retshåndhævelsespersonales magtanvendelse, som fastlægger betingelserne for, hvornår magtmidler kan anvendes lovligt uden at krænke menneskerettighederne, herunder retten til livet; |
| --- | --- |

5.

opfordrer de sudanesiske sikkerhedsstyrker til at overholde FN's grundprincipper om retshåndhævelsespersonales magtanvendelse, som fastlægger betingelserne for, hvornår magtmidler kan anvendes lovligt uden at krænke menneskerettighederne, herunder retten til livet;

| 6. | opfordrer de sudanesiske myndigheder til i henhold til international ret at genindføre og respektere menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, herunder ytringsfrihed, både på og uden for internettet, forsamlingsfrihed, trosfrihed, kvinders rettigheder og ligestilling mellem kønnene og til øjeblikkeligt at ophæve alle restriktioner på adgangen til informations- og kommunikationsteknologi; |
| --- | --- |

6.

opfordrer de sudanesiske myndigheder til i henhold til international ret at genindføre og respektere menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, herunder ytringsfrihed, både på og uden for internettet, forsamlingsfrihed, trosfrihed, kvinders rettigheder og ligestilling mellem kønnene og til øjeblikkeligt at ophæve alle restriktioner på adgangen til informations- og kommunikationsteknologi;

| 7. | opfordrer den sudanesiske regering til at indstille alle former for repressalier mod dem, som udøver deres ytringsfrihed, både på og uden for internettet, og til at beskytte journalister; understreger den rolle, som medierne spiller ved at give borgerne oplysninger og en platform, hvor de kan give udtryk for deres legitime bekymringer, og fordømmer derfor på det kraftigste blokaden den 22. september 2013 og trusselaktionen under ledelse af NISS; |
| --- | --- |

7.

opfordrer den sudanesiske regering til at indstille alle former for repressalier mod dem, som udøver deres ytringsfrihed, både på og uden for internettet, og til at beskytte journalister; understreger den rolle, som medierne spiller ved at give borgerne oplysninger og en platform, hvor de kan give udtryk for deres legitime bekymringer, og fordømmer derfor på det kraftigste blokaden den 22. september 2013 og trusselaktionen under ledelse af NISS;

| 8. | opfordrer indtrængende den sudanesiske regering til at give befolkningen fri adgang til internettet til enhver tid; understreger, at internetadgang er en grundlæggende ret, der er anerkendt af FN's Menneskerettighedsråd (UNHRC), og som bør opretholdes og forsvares som alle andre menneskerettigheder; |
| --- | --- |

8.

opfordrer indtrængende den sudanesiske regering til at give befolkningen fri adgang til internettet til enhver tid; understreger, at internetadgang er en grundlæggende ret, der er anerkendt af FN's Menneskerettighedsråd (UNHRC), og som bør opretholdes og forsvares som alle andre menneskerettigheder;

| 9. | opfordrer den sudanesiske regering til fortsat at gennemføre de nødvendige politiske reformer for at finde løsninger på landets kroniske dårlige økonomiske forvaltning, fattigdom, stigende korruption og usikkerhed i vest og syd, og henstiller, at de sudanesiske myndigheder og alle regionale og internationale partnere gennemfører programmer for unge med henblik på at fremme uddannelse, erhvervsuddannelse og beskæftigelse; |
| --- | --- |

9.

opfordrer den sudanesiske regering til fortsat at gennemføre de nødvendige politiske reformer for at finde løsninger på landets kroniske dårlige økonomiske forvaltning, fattigdom, stigende korruption og usikkerhed i vest og syd, og henstiller, at de sudanesiske myndigheder og alle regionale og internationale partnere gennemfører programmer for unge med henblik på at fremme uddannelse, erhvervsuddannelse og beskæftigelse;

| 10. | opfordrer de sudanesiske myndigheder til at engagere sig i en reel omfattende national dialogproces med oppositionen, navnlig i Darfur; opfordrer på det kraftigste regeringerne i Sudan og Sydsudan til at indgå en aftale om økonomiske overgangsordninger mellem de to lande, herunder om udnyttelsen af olie, som har bidraget til den nuværende uro i Sudan; |
| --- | --- |

10.

opfordrer de sudanesiske myndigheder til at engagere sig i en reel omfattende national dialogproces med oppositionen, navnlig i Darfur; opfordrer på det kraftigste regeringerne i Sudan og Sydsudan til at indgå en aftale om økonomiske overgangsordninger mellem de to lande, herunder om udnyttelsen af olie, som har bidraget til den nuværende uro i Sudan;

| 11. | minder om Rådets (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) konklusion fra juni 2008, som henviser til, at den sudanesiske regeringer fortsat ikke samarbejder med Den Internationale Straffedomstol (ICC), og påpeger, at Sudans regering har en forpligtelse — samt evnen — til at samarbejde, og at enhver arrestordre udstedt af ICC skal overholdes; opfordrer Omar al-Bashir til at overholde international ret og møde for ICC for krigsforbrydelser, forbrydelser mod menneskeheden og folkedrab; |
| --- | --- |

11.

minder om Rådets (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) konklusion fra juni 2008, som henviser til, at den sudanesiske regeringer fortsat ikke samarbejder med Den Internationale Straffedomstol (ICC), og påpeger, at Sudans regering har en forpligtelse — samt evnen — til at samarbejde, og at enhver arrestordre udstedt af ICC skal overholdes; opfordrer Omar al-Bashir til at overholde international ret og møde for ICC for krigsforbrydelser, forbrydelser mod menneskeheden og folkedrab;

| 12. | opfordrer den sudanesiske regering til at revidere sin lov om national sikkerhed, som gør det muligt at tilbageholde mistænkte i op til fire en halv måned uden nogen form for domstolskontrol, og opfordrer ligeledes den sudanesiske regering til at reformere sit retssystem i overensstemmelse med internationale menneskerettighedsstandarder; |
| --- | --- |

12.

opfordrer den sudanesiske regering til at revidere sin lov om national sikkerhed, som gør det muligt at tilbageholde mistænkte i op til fire en halv måned uden nogen form for domstolskontrol, og opfordrer ligeledes den sudanesiske regering til at reformere sit retssystem i overensstemmelse med internationale menneskerettighedsstandarder;

| 13. | opfordrer den sudanesiske regering til at ophæve dødsstraffen, som stadig er i kraft, og til at konvertere dødsstraffe til passende alternative sanktioner; |
| --- | --- |

13.

opfordrer den sudanesiske regering til at ophæve dødsstraffen, som stadig er i kraft, og til at konvertere dødsstraffe til passende alternative sanktioner;

| 14. | glæder sig ganske vist over myndighedernes beslutning om at nedsætte et undersøgelsesudvalg med henblik på at retsforfølge dem, der er ansvarlige for drabene, men opfordrer til, at myndighederne foretager en omfattende uafhængig undersøgelse af alle rapporterede drab; |
| --- | --- |

14.

glæder sig ganske vist over myndighedernes beslutning om at nedsætte et undersøgelsesudvalg med henblik på at retsforfølge dem, der er ansvarlige for drabene, men opfordrer til, at myndighederne foretager en omfattende uafhængig undersøgelse af alle rapporterede drab;

| 15. | opfordrer Den Afrikanske Union til i tæt samarbejde med uafhængige menneskerettighedseksperter under FN's Menneskerettighedsråd til omgående at sende en undersøgelseskommission for at undersøge påstandene om de sudanesiske myndigheders overdrevne og forsætlige dødbringende magtanvendelse samt de omstændigheder, der førte til dødsfaldene blandt demonstranterne, herunder menneskerettighedsforkæmpere; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Den Afrikanske Union til i tæt samarbejde med uafhængige menneskerettighedseksperter under FN's Menneskerettighedsråd til omgående at sende en undersøgelseskommission for at undersøge påstandene om de sudanesiske myndigheders overdrevne og forsætlige dødbringende magtanvendelse samt de omstændigheder, der førte til dødsfaldene blandt demonstranterne, herunder menneskerettighedsforkæmpere;

| 16. | opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt i retlig henseende at begrænse eksporten af masseovervågningsteknologier fra EU til lande, hvor de sandsynligvis vil blive anvendt til at krænke digitale friheder og andre menneskerettigheder; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt i retlig henseende at begrænse eksporten af masseovervågningsteknologier fra EU til lande, hvor de sandsynligvis vil blive anvendt til at krænke digitale friheder og andre menneskerettigheder;

| 17. | beklager den beslutning, som EU's højtstående repræsentant har truffet, om at bringe mandatet for EU's særlige repræsentant for Sudan/Sydsudan til ophør i betragtning af den alvorlige politiske uro i Sudan og de væbnede konflikter, hvor sudanesiske styrker og statsstøttet militær fortsat deltager i krigsforbrydelser med straffrihed; mener, at EU uden en særligt udpeget EU-repræsentant for Sudan/Sydsudan vil komme til at stå udenfor i internationale forhandlinger og bestræbelser, navnlig i betragtning af den omstændighed at USA, Rusland og Kina alle har særlige udsendinge i Sudan; opfordrer derfor den høje repræsentant til at ændre denne beslutning og forlænge mandatet for den særlige repræsentant for Sudan/Sydsudan; |
| --- | --- |

17.

beklager den beslutning, som EU's højtstående repræsentant har truffet, om at bringe mandatet for EU's særlige repræsentant for Sudan/Sydsudan til ophør i betragtning af den alvorlige politiske uro i Sudan og de væbnede konflikter, hvor sudanesiske styrker og statsstøttet militær fortsat deltager i krigsforbrydelser med straffrihed; mener, at EU uden en særligt udpeget EU-repræsentant for Sudan/Sydsudan vil komme til at stå udenfor i internationale forhandlinger og bestræbelser, navnlig i betragtning af den omstændighed at USA, Rusland og Kina alle har særlige udsendinge i Sudan; opfordrer derfor den høje repræsentant til at ændre denne beslutning og forlænge mandatet for den særlige repræsentant for Sudan/Sydsudan;

| 18. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Sudans regering, Den Afrikanske Union, FN's generalsekretær, formændene for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU og Det Panafrikanske Parlament (PAP). |
| --- | --- |

18.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Sudans regering, Den Afrikanske Union, FN's generalsekretær, formændene for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU og Det Panafrikanske Parlament (PAP).

---

(1)  Vedtagne tekster P7_TA(2012)0470.

(2)  Vedtagne tekster P7_TA(2013)0274.

---

| 19.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 181/92 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 181/92

---

P7_TA(2013)0424

Nylige voldelige hændelser i Irak

Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2013 om den seneste tids vold i Irak (2013/2874(RSP))

(2016/C 181/17)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Irak, især af 14. marts 2013 om Irak: den vanskelige situation for mindretal, herunder irakiske turkmenere (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Irak, især af 14. marts 2013 om Irak: den vanskelige situation for mindretal, herunder irakiske turkmenere (1),

| — | der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og Unionens medlemsstater på den ene side og Republikken Irak på den anden side, og til sin beslutning af 17. januar 2013 om den EU-irakiske partnerskabs- og samarbejdsaftale (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og Unionens medlemsstater på den ene side og Republikken Irak på den anden side, og til sin beslutning af 17. januar 2013 om den EU-irakiske partnerskabs- og samarbejdsaftale (2),

| — | der henviser til Kommissionen dokument om en fælles strategi for Irak (2011–2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionen dokument om en fælles strategi for Irak (2011–2013),

| — | der henviser til rapporten om menneskerettigheder i Irak januar–juni 2012, der blev fremlagt af FN’s bistandsmission for Irak (UNAMI) og Kontoret for FN's Højkommissær for Menneskerettigheder den 19. december 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten om menneskerettigheder i Irak januar–juni 2012, der blev fremlagt af FN’s bistandsmission for Irak (UNAMI) og Kontoret for FN's Højkommissær for Menneskerettigheder den 19. december 2012,

| — | der henviser til den internationale krisegruppes rapport nr. 144 om Mellemøsten af 14. august 2013 med titlen »Make or Break: Iraq’s Sunnis and the State«, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale krisegruppes rapport nr. 144 om Mellemøsten af 14. august 2013 med titlen »Make or Break: Iraq’s Sunnis and the State«,

| — | der henviser til FN’s tabstal for september, offentliggjort den 1. oktober 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN’s tabstal for september, offentliggjort den 1. oktober 2013,

| — | der henviser til, at FN’s generalsekretær Ban Ki-moon i sin erklæring af 29. juli 2013 henstillede til flere ledere om at trække Irak »tilbage fra afgrundens rand«, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at FN’s generalsekretær Ban Ki-moon i sin erklæring af 29. juli 2013 henstillede til flere ledere om at trække Irak »tilbage fra afgrundens rand«,

| — | der henviser til erklæringen af 1. september 2013 fra FN’s generalsekretær Ban Ki-moon om de tragiske hændelser i Ashraf-lejren, der kostede 52 mennesker livet, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 1. september 2013 fra FN’s generalsekretær Ban Ki-moon om de tragiske hændelser i Ashraf-lejren, der kostede 52 mennesker livet,

| — | der henviser til FN-erklæringen fra 1981 om afskaffelse af alle former for intolerance og forskelsbehandling på grundlag af religion og tro, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN-erklæringen fra 1981 om afskaffelse af alle former for intolerance og forskelsbehandling på grundlag af religion og tro,

| — | der henviser til FN’s internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder af 1966, som Irak er tiltrådt, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN’s internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder af 1966, som Irak er tiltrådt,

| — | der henviser til erklæringen af 5. september 2013 fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Catherine Ashton, om den seneste tids vold i Irak, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 5. september 2013 fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Catherine Ashton, om den seneste tids vold i Irak,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5 og 110, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5 og 110, stk. 4,

| A. | der henviser til, at Irak fortsat står over for alvorlige politiske, sikkerhedsmæssige og socioøkonomiske udfordringer, til at det politiske landskab i landet er dybt fragmenteret og plaget af vold og sekterisk politik, hvilket i alvorlig grad modarbejder det irakiske folks legitime forhåbninger om fred, velstand og en reel overgang til demokrati; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Irak fortsat står over for alvorlige politiske, sikkerhedsmæssige og socioøkonomiske udfordringer, til at det politiske landskab i landet er dybt fragmenteret og plaget af vold og sekterisk politik, hvilket i alvorlig grad modarbejder det irakiske folks legitime forhåbninger om fred, velstand og en reel overgang til demokrati;

| B. | der henviser til, at det fremgår af de tabstal, som UNAMI har fremlagt, at i alt 979 irakere blev dræbt og 2 133 såret som følge af terrorangreb og vold i september 2013; der henviser til, at Bagdad var det værst ramte guvernement i september 2013 med i alt 1 429 civile ofre (418 dræbte og 1 011 sårede), efterfulgt af Niewa, Dijala, Salahuddin og Anbar; der henviser til, at der også blev rapporteret om tab i Kirkuk, Erbil, Babil, Wasit, Dhi-Quar og Basra; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det fremgår af de tabstal, som UNAMI har fremlagt, at i alt 979 irakere blev dræbt og 2 133 såret som følge af terrorangreb og vold i september 2013; der henviser til, at Bagdad var det værst ramte guvernement i september 2013 med i alt 1 429 civile ofre (418 dræbte og 1 011 sårede), efterfulgt af Niewa, Dijala, Salahuddin og Anbar; der henviser til, at der også blev rapporteret om tab i Kirkuk, Erbil, Babil, Wasit, Dhi-Quar og Basra;

| C. | der henviser til, at civile stadig rammes af volden i et alarmerende stort og voksende omfang, idet op mod 5 000 civile er blevet dræbt og op mod 10 000 såret siden begyndelsen af 2013, hvilket er de højeste tal inden for de seneste fem år; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at civile stadig rammes af volden i et alarmerende stort og voksende omfang, idet op mod 5 000 civile er blevet dræbt og op mod 10 000 såret siden begyndelsen af 2013, hvilket er de højeste tal inden for de seneste fem år;

| D. | der henviser til, at de alvorlige sociale og økonomiske problemer — udbredt fattigdom, høj arbejdsløshed, økonomisk stagnation, nedbrydning af miljøet og mangel på basale offentlige funktioner — fortsat berører en stor andel af befolkningen; der henviser til, at antallet af fredelige demonstrationer med krav om flere sociale, økonomiske og politiske rettigheder fortsat fører til en yderst systematisk undertrykkelse fra sikkerhedsstyrkernes side, uden at disse stilles til ansvar; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de alvorlige sociale og økonomiske problemer — udbredt fattigdom, høj arbejdsløshed, økonomisk stagnation, nedbrydning af miljøet og mangel på basale offentlige funktioner — fortsat berører en stor andel af befolkningen; der henviser til, at antallet af fredelige demonstrationer med krav om flere sociale, økonomiske og politiske rettigheder fortsat fører til en yderst systematisk undertrykkelse fra sikkerhedsstyrkernes side, uden at disse stilles til ansvar;

| E. | der henviser til, at den irakiske forfatning garanterer lighed for loven for alle borgere, tillige med »administrative, politiske, kulturelle og uddannelsesmæssige rettigheder for de forskellige nationaliteter«; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den irakiske forfatning garanterer lighed for loven for alle borgere, tillige med »administrative, politiske, kulturelle og uddannelsesmæssige rettigheder for de forskellige nationaliteter«;

| F. | der henviser til, at den EU-irakiske partnerskabs- og samarbejdsaftale, især menneskerettighedsklausulen heri fremhæver, at den politiske dialog mellem EU og Irak skal fokusere på menneskerettighederne og på at styrke de demokratiske institutioner; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den EU-irakiske partnerskabs- og samarbejdsaftale, især menneskerettighedsklausulen heri fremhæver, at den politiske dialog mellem EU og Irak skal fokusere på menneskerettighederne og på at styrke de demokratiske institutioner;

| 1. | fordømmer på det stærkeste de seneste terrorhandlinger og den øgede sekteriske vold, der indebærer en fare for, at landet synker tilbage i sekterisk stridigheder og skaber frygt for en større sekterisk konflikt i hele regionen; gør opmærksom på, at selv om volden finder sted mellem sekteriske grupperinger, er dens årsager politiske snarere end religiøse; |
| --- | --- |

1.

fordømmer på det stærkeste de seneste terrorhandlinger og den øgede sekteriske vold, der indebærer en fare for, at landet synker tilbage i sekterisk stridigheder og skaber frygt for en større sekterisk konflikt i hele regionen; gør opmærksom på, at selv om volden finder sted mellem sekteriske grupperinger, er dens årsager politiske snarere end religiøse;

| 2. | udtrykker sin medfølelse med familierne og vennerne til de dræbte og sårede; |
| --- | --- |

2.

udtrykker sin medfølelse med familierne og vennerne til de dræbte og sårede;

| 3. | fordømmer de seneste angreb af: 3. september 2013, hvor mindst 60 mennesker blev dræbt i shia-dominerede bydistrikter i Bagdad; 15. september 2013, hvor mere end 40 mennesker blev dræbt i bombeangreb rundt omkring i Irak, fortrinsvist mod shia-områder; 21. september 2013, hvor mindst 60 mennesker blev dræbt under en begravelse i Sadr City i Bagdad; 30. september 2013, hvor mindst 54 mennesker blev dræbt af bilbomber i shia-dominerede områder i Bagdad; 5. oktober 2013, hvor mindst 51 mennesker blev dræbt og over 70 såret i Bagdad af en selvmordsbomber, der angreb shia-pilgrimme i al-Adhamiya-distriktet, mens 12 mennesker blev dræbt og mindst 25 såret, da en selvmordsbomber slog til mod en café i Balad nord for Bagdad samme dag; 6. oktober 2013, hvor mindst 12 børn i alderen mellem 6 og 12 år blev dræbt og mange andre såret, da en selvmordsbomber slog til uden for en grundskole i den shia-turkmenske landsby Qabak; 7. oktober 2013, hvor mindst 22 personer blev dræbt i en ny bølge af eksplosioner rundt om i Bagdad; og 8. oktober 2013, hvor mindst 9 mennesker blev dræbt af en bilbombe i Bagdad og i angreb på sikkerhedsstyrker i den nordlige del af landet; |
| --- | --- |

3.

fordømmer de seneste angreb af: 3. september 2013, hvor mindst 60 mennesker blev dræbt i shia-dominerede bydistrikter i Bagdad; 15. september 2013, hvor mere end 40 mennesker blev dræbt i bombeangreb rundt omkring i Irak, fortrinsvist mod shia-områder; 21. september 2013, hvor mindst 60 mennesker blev dræbt under en begravelse i Sadr City i Bagdad; 30. september 2013, hvor mindst 54 mennesker blev dræbt af bilbomber i shia-dominerede områder i Bagdad; 5. oktober 2013, hvor mindst 51 mennesker blev dræbt og over 70 såret i Bagdad af en selvmordsbomber, der angreb shia-pilgrimme i al-Adhamiya-distriktet, mens 12 mennesker blev dræbt og mindst 25 såret, da en selvmordsbomber slog til mod en café i Balad nord for Bagdad samme dag; 6. oktober 2013, hvor mindst 12 børn i alderen mellem 6 og 12 år blev dræbt og mange andre såret, da en selvmordsbomber slog til uden for en grundskole i den shia-turkmenske landsby Qabak; 7. oktober 2013, hvor mindst 22 personer blev dræbt i en ny bølge af eksplosioner rundt om i Bagdad; og 8. oktober 2013, hvor mindst 9 mennesker blev dræbt af en bilbombe i Bagdad og i angreb på sikkerhedsstyrker i den nordlige del af landet;

| 4. | fordømmer på det kraftigste de irakiske sikkerhedsstyrkers angreb på Camp Ashraf den 1. september 2013, hvor 52 iranske flygtninge blev dræbt og 7 beboere bortført, heraf 6 kvinder, der som nævnt af den højtstående repræsentant Catherine Ashton formodes at være tilbageholdt i Bagdad, og kræver øjeblikkelig og betingelsesløs løsladelse af disse personer; udtrykker sin støtte til det arbejde, som FN’s bistandsmission for Irak (UNAMI) har gjort i forsøget på at flytte omtrent 3 000 beboere ud af Irak; |
| --- | --- |

4.

fordømmer på det kraftigste de irakiske sikkerhedsstyrkers angreb på Camp Ashraf den 1. september 2013, hvor 52 iranske flygtninge blev dræbt og 7 beboere bortført, heraf 6 kvinder, der som nævnt af den højtstående repræsentant Catherine Ashton formodes at være tilbageholdt i Bagdad, og kræver øjeblikkelig og betingelsesløs løsladelse af disse personer; udtrykker sin støtte til det arbejde, som FN’s bistandsmission for Irak (UNAMI) har gjort i forsøget på at flytte omtrent 3 000 beboere ud af Irak;

| 5. | udtrykker dyb bekymring over den fornyet, tiltagende ustabilitet og opfordrer alle de irakiske politiske ledere, fra alle etniske og religiøse baggrunde, til at arbejde sammen om at bringe den sekteriske vold og mistroen til ophør og bringe det irakiske folk sammen; |
| --- | --- |

5.

udtrykker dyb bekymring over den fornyet, tiltagende ustabilitet og opfordrer alle de irakiske politiske ledere, fra alle etniske og religiøse baggrunde, til at arbejde sammen om at bringe den sekteriske vold og mistroen til ophør og bringe det irakiske folk sammen;

| 6. | opfordrer både den irakiske centralregering og de regionale regeringer til at fordømme angrebene og fremme en fuldstændig og hurtig, uafhængig og international efterforskning af de seneste terrorangreb i regionen, og opfordrer den irakiske regering til at samarbejde i fuldt omfang med denne efterforskning i den hensigt at drage gerningsmændene til ansvar; |
| --- | --- |

6.

opfordrer både den irakiske centralregering og de regionale regeringer til at fordømme angrebene og fremme en fuldstændig og hurtig, uafhængig og international efterforskning af de seneste terrorangreb i regionen, og opfordrer den irakiske regering til at samarbejde i fuldt omfang med denne efterforskning i den hensigt at drage gerningsmændene til ansvar;

| 7. | er bekymret over de afsmittende virkninger, som volden i Syrien har på Irak, hvor djihadiske oprørere med tilknytning til Den Islamiske Stat Irak — en sunni-baseret, militant paraplyorganisation der omfatter al-Qaeda — har vundet stort terræn; |
| --- | --- |

7.

er bekymret over de afsmittende virkninger, som volden i Syrien har på Irak, hvor djihadiske oprørere med tilknytning til Den Islamiske Stat Irak — en sunni-baseret, militant paraplyorganisation der omfatter al-Qaeda — har vundet stort terræn;

| 8. | opfordrer indtrængende de politiske, religiøse og civile ledere såvel som sikkerhedsstyrkerne til at arbejde sammen om at bringe blodsudgydelserne til ophør og sikre, at alle irakere føler sig ligeligt beskyttet; |
| --- | --- |

8.

opfordrer indtrængende de politiske, religiøse og civile ledere såvel som sikkerhedsstyrkerne til at arbejde sammen om at bringe blodsudgydelserne til ophør og sikre, at alle irakere føler sig ligeligt beskyttet;

| 9. | opfordrer den irakiske regering og alle de politiske ledere til at tage de nødvendige skridt til at sørge for sikkerhed og beskyttelse for alle Iraks indbyggere og særligt medlemmerne af udsatte mindretal; opfordrer den irakiske regering til at sikre, at sikkerhedsstyrkerne overholder retsstatsprincippet og de internationale normer; |
| --- | --- |

9.

opfordrer den irakiske regering og alle de politiske ledere til at tage de nødvendige skridt til at sørge for sikkerhed og beskyttelse for alle Iraks indbyggere og særligt medlemmerne af udsatte mindretal; opfordrer den irakiske regering til at sikre, at sikkerhedsstyrkerne overholder retsstatsprincippet og de internationale normer;

| 10. | opfordrer det internationale samfund og EU til at støtte den irakiske regering ved at fremme initiativer til national dialog, konsolidering af retsstatsprincippet og sikring af basale offentlige funktioner, i den hensigt at opbygge et sikkert, stabilt, forenet og velstående og demokratisk Irak, hvor der værnes om menneskerettighederne og de politiske rettigheder for alle Iraks indbyggere; |
| --- | --- |

10.

opfordrer det internationale samfund og EU til at støtte den irakiske regering ved at fremme initiativer til national dialog, konsolidering af retsstatsprincippet og sikring af basale offentlige funktioner, i den hensigt at opbygge et sikkert, stabilt, forenet og velstående og demokratisk Irak, hvor der værnes om menneskerettighederne og de politiske rettigheder for alle Iraks indbyggere;

| 11. | opfordrer de irakiske myndigheder til, i betragtning af at sikkerhedssituationen har forværret problemerne for mere udsatte grupper såsom kvinder, unge og borgerrettighedsaktivister, herunder fagforeningsaktivister, snarest muligt at tage skridt til at afsætte flere ressourcer til programmer til forbedring af situationen; |
| --- | --- |

11.

opfordrer de irakiske myndigheder til, i betragtning af at sikkerhedssituationen har forværret problemerne for mere udsatte grupper såsom kvinder, unge og borgerrettighedsaktivister, herunder fagforeningsaktivister, snarest muligt at tage skridt til at afsætte flere ressourcer til programmer til forbedring af situationen;

| 12. | tilskynder til religiøs dialog mellem sunni- og shia-præster som et nødvendigt redskab for konfliktløsning; mener, at de seneste forhandlinger mellem USA og Iran også udgør en lejlighed for Irak til at fungere som brobygger, idet det er et af de få lande i regionen, som har tætte forbindelser til begge parter; opfordrer de iranske ledere til at engagere sig konstruktivt i stabiliseringen af regionen; |
| --- | --- |

12.

tilskynder til religiøs dialog mellem sunni- og shia-præster som et nødvendigt redskab for konfliktløsning; mener, at de seneste forhandlinger mellem USA og Iran også udgør en lejlighed for Irak til at fungere som brobygger, idet det er et af de få lande i regionen, som har tætte forbindelser til begge parter; opfordrer de iranske ledere til at engagere sig konstruktivt i stabiliseringen af regionen;

| 13. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, EU’s repræsentant for menneskerettigheder, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, den irakiske regering og det irakiske Repræsentanternes Råd, Den Regionale Regering for Kurdistan, De Forenede Nationers generalsekretær og De Forenede Nationers Menneskerettighedsråd. |
| --- | --- |

13.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, EU’s repræsentant for menneskerettigheder, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, den irakiske regering og det irakiske Repræsentanternes Råd, Den Regionale Regering for Kurdistan, De Forenede Nationers generalsekretær og De Forenede Nationers Menneskerettighedsråd.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0101.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0022.

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

9. oktober 2013

| 19.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 181/95 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 181/95

---

P7_TA(2013)0404

Interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet og ECB om samarbejdet om procedurer i forbindelse med den fælles tilsynsmekanisme

Europa-Parlamentets afgørelse af 9. oktober 2013 om indgåelse af en interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet og Den Europæiske Centralbank om de praktiske betingelser for udøvelsen af demokratisk ansvarlighed og tilsyn i forbindelse med udførelsen af de opgaver, som overdrages til ECB inden for rammerne af den fælles tilsynsmekanisme 2013/2198(ACI)

(2016/C 181/18)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til formandens skrivelse af 12. september 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandens skrivelse af 12. september 2013,

| — | der henviser til udkast til interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet og Den Europæiske Centralbank om de praktiske betingelser for udøvelsen af demokratisk ansvarlighed og tilsyn i forbindelse med udførelsen af de opgaver, som overdrages til ECB inden for rammerne af den fælles tilsynsmekanisme, |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet og Den Europæiske Centralbank om de praktiske betingelser for udøvelsen af demokratisk ansvarlighed og tilsyn i forbindelse med udførelsen af de opgaver, som overdrages til ECB inden for rammerne af den fælles tilsynsmekanisme,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 127, stk. 6, artikel 284, stk. 3, andet afsnit, og artikel 295, |
| --- | --- |

—

der henviser til til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 127, stk. 6, artikel 284, stk. 3, andet afsnit, og artikel 295,

| — | der henviser til sin holdning vedtaget den 12. september 2013 med henblik på vedtagelse af Rådets forordning om overdragelse af specifikke opgaver til Den Europæiske Centralbank i forbindelse med politikker vedrørende tilsyn med kreditinstitutter (1) og til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget samt udtalelse fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender om forslaget til en sådan forordning (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning vedtaget den 12. september 2013 med henblik på vedtagelse af Rådets forordning om overdragelse af specifikke opgaver til Den Europæiske Centralbank i forbindelse med politikker vedrørende tilsyn med kreditinstitutter (1) og til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget samt udtalelse fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender om forslaget til en sådan forordning (2),

| — | der henviser til den erklæring, som Europa-Parlamentets formand og formanden for Den Europæiske Centralbank fremsatte den 12. september 2013 i forbindelse med Europa-Parlamentets afstemning om vedtagelsen af en rådsforordning om overdragelse af specifikke opgaver til Den Europæiske Centralbank i forbindelse med politikker vedrørende tilsyn med kreditinstitutter (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til den erklæring, som Europa-Parlamentets formand og formanden for Den Europæiske Centralbank fremsatte den 12. september 2013 i forbindelse med Europa-Parlamentets afstemning om vedtagelsen af en rådsforordning om overdragelse af specifikke opgaver til Den Europæiske Centralbank i forbindelse med politikker vedrørende tilsyn med kreditinstitutter (3),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 127, stk. 1, og artikel 46, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 127, stk. 1, og artikel 46, stk. 1,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A7-0302/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A7-0302/2013),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen nedenfor, og vedtager på baggrund af aftalens indhold at vedføje den som bilag til forretningsordenen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen nedenfor, og vedtager på baggrund af aftalens indhold at vedføje den som bilag til forretningsordenen;

| 2. | pålægger sin formand at undertegne denne aftale sammen med formanden for Den Europæiske Centralbank og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at undertegne denne aftale sammen med formanden for Den Europæiske Centralbank og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 3. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse, sammen med bilaget, til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Centralbank og medlemsstaternes parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende denne afgørelse, sammen med bilaget, til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Centralbank og medlemsstaternes parlamenter.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0372.

(2)  A7-0392/2012 (ordfører: Marianne Thyssen; rådgivende ordfører: Andrew Duff).

(3)  Se bilaget til Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. september 2013 om forslaget til denne forordning (Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0372).

---

BILAG

Udkast til interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet og Den Europæiske Centralbank om de praktiske betingelser for udøvelsen af demokratisk ansvarlighed og tilsyn i forbindelse med udførelsen af de opgaver, som overdrages til ECB inden for rammerne af den fælles tilsynsmekanisme

(Teksten i bilaget gengives ikke her, eftersom den svarer til den interinstitutionelle aftale som offentliggjort i EUT L 320 af 30. november 2013, s. 1).

---

| 19.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 181/96 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 181/96

---

P7_TA(2013)0405

Antallet af og medlemstallet for de interparlamentariske delegationer, delegationerne til de blandede parlamentariske udvalg, delegationerne til de parlamentariske samarbejdsudvalg og delegationerne til de multilaterale parlamentariske forsamlinger

Europa-Parlamentets afgørelse af 9. oktober 2013 om antallet af og medlemstallet for de interparlamentariske delegationer, delegationerne til de blandede parlamentariske udvalg, delegationerne til de parlamentariske samarbejdsudvalg og delegationerne til de multilaterale parlamentariske forsamlinger (2013/2853(RSO))

(2016/C 181/19)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Formandskonferencens forslag, |
| --- | --- |

—

der henviser til Formandskonferencens forslag,

| — | der henviser til sine afgørelser af 6. maj 2009 (1), 14. september 2009 (2), 15. juni 2010 (3) og 14. december 2011 (4) om antallet af og medlemstallet for de interparlamentariske delegationer, delegationerne til de blandede parlamentariske udvalg, delegationerne til de parlamentariske samarbejdsudvalg og delegationerne til de multilaterale parlamentariske forsamlinger, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine afgørelser af 6. maj 2009 (1), 14. september 2009 (2), 15. juni 2010 (3) og 14. december 2011 (4) om antallet af og medlemstallet for de interparlamentariske delegationer, delegationerne til de blandede parlamentariske udvalg, delegationerne til de parlamentariske samarbejdsudvalg og delegationerne til de multilaterale parlamentariske forsamlinger,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 198, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 198,

| 1. | vedtager, at Det Blandede Parlamentariske Udvalg EU-Kroatien efter Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union ophører med at eksistere; |
| --- | --- |

1.

vedtager, at Det Blandede Parlamentariske Udvalg EU-Kroatien efter Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union ophører med at eksistere;

| 2. | vedtager at ændre medlemstallet for nedenstående interparlamentariske delegationer som følger: | Delegationen for Forbindelserne med Albanien, Bosnien-Hercegovina, Serbien, Montenegro og Kosovo: 30 medlemmer |
| --- | --- | --- |

2.

vedtager at ændre medlemstallet for nedenstående interparlamentariske delegationer som følger:

Delegationen for Forbindelserne med Albanien, Bosnien-Hercegovina, Serbien, Montenegro og Kosovo: 30 medlemmer

| | Delegationen for Forbindelserne med Den Arabiske Halvø: 19 medlemmer |
| --- | --- |

Delegationen for Forbindelserne med Den Arabiske Halvø: 19 medlemmer

| | Delegationen for Forbindelserne med De Forenede Stater: 57 medlemmer |
| --- | --- |

Delegationen for Forbindelserne med De Forenede Stater: 57 medlemmer

| | Delegationen for Forbindelserne med Canada: 21 medlemmer |
| --- | --- |

Delegationen for Forbindelserne med Canada: 21 medlemmer

| | Delegationen for Forbindelserne med Landene i Mellemamerika: 16 medlemmer |
| --- | --- |

Delegationen for Forbindelserne med Landene i Mellemamerika: 16 medlemmer

| | Delegationen for Forbindelserne med Japan: 26 medlemmer |
| --- | --- |

Delegationen for Forbindelserne med Japan: 26 medlemmer

| | Delegationen for Forbindelserne med Folkerepublikken Kina: 42 medlemmer |
| --- | --- |

Delegationen for Forbindelserne med Folkerepublikken Kina: 42 medlemmer

| | Delegationen for Forbindelserne med Indien: 29 medlemmer |
| --- | --- |

Delegationen for Forbindelserne med Indien: 29 medlemmer

| | Delegationen for Forbindelserne med Landene i Sydøstasien og Sammenslutningen af Stater i Sydøstasien (ASEAN): 25 medlemmer |
| --- | --- |

Delegationen for Forbindelserne med Landene i Sydøstasien og Sammenslutningen af Stater i Sydøstasien (ASEAN): 25 medlemmer

| | Delegationen for Forbindelserne med Australien og New Zealand: 19 medlemmer |
| --- | --- |

Delegationen for Forbindelserne med Australien og New Zealand: 19 medlemmer

| | Delegationen for Forbindelserne med Sydafrika: 21 medlemmer; |
| --- | --- |

Delegationen for Forbindelserne med Sydafrika: 21 medlemmer;

| 3. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen til orientering. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen til orientering.

---

(1)  EUT C 212 E af 5.8.2010, s. 136.

(2)  EUT C 224 E af 19.8.2010, s. 36.

(3)  EUT C 236 E af 12.8.2011, s. 159.

(4)  EUT C 168 E af 14.6.2013, s. 132.

---

III Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

8. oktober 2013

| 19.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 181/98 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 181/98

---

P7_TA(2013)0391

Undertegnelse af samarbejdsaftalen om et civilt globalt satellitnavigationssystem (GNSS) mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater og Ukraine ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. oktober 2013 om udkast til Rådets afgørelse om undertegnelse af samarbejdsaftalen om et civilt globalt satellitnavigationssystem (GNSS) mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater og Ukraine (06373/2013 — C7-0070/2013 — 2012/0274(NLE))

(Godkendelse)

(2016/C 181/20)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (06373/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (06373/2013),

| — | der henviser til udkast til samarbejdsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater og Ukraine (13242/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til samarbejdsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater og Ukraine (13242/2005),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 172 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0070/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 172 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0070/2013),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 81, artikel 90, stk. 7, og artikel 46, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 81, artikel 90, stk. 7, og artikel 46, stk. 1,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0298/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0298/2013),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Ukraines regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Ukraines regeringer og parlamenter.

---

| 19.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 181/98 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 181/98

---

P7_TA(2013)0392

Anvendelse af Den Europæisiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: ansøgning EGF/2011/025IT/Lombardia — Italien

Europa-Parlamentets beslutning af 8. oktober 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2011/025 IT/Lombardia, Italien) (COM(2013)0470 — C7-0206/2013 — 2013/2138(BUD))

(2016/C 181/21)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0470 — C7-0206/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0470 — C7-0206/2013),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006) (1), særlig punkt 28, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006) (1), særlig punkt 28,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF-forordningen) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF-forordningen) (2),

| — | der henviser til trepartsproceduren fastsat i punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til trepartsproceduren fastsat i punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006,

| — | der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender,

| — | der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0294/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0294/2013),

| A. | der henviser til, at Unionen har indført lovgivnings- og budgetinstrumenter med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Unionen har indført lovgivnings- og budgetinstrumenter med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet;

| B. | der henviser til, at anvendelsesområdet for Den Europæiske Globaliseringsfond (EGF) blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009 til den 31. december 2011, så det kom til at omfatte støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at anvendelsesområdet for Den Europæiske Globaliseringsfond (EGF) blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009 til den 31. december 2011, så det kom til at omfatte støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise,

| C. | der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til afskedigede arbejdstagere bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring, vedtaget på samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om anvendelse af EGF; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til afskedigede arbejdstagere bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring, vedtaget på samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om anvendelse af EGF;

| D. | der henviser til, at Italien indsendte ansøgning EGF/2011/025 IT/Lombardia om finansiel støtte fra EGF som følge af 529 afskedigelser i Lombardia, hvoraf 480 arbejdstagere er tiltænkt støtte gennem EGF-samfinansierede foranstaltninger, i referenceperioden fra den 20. marts 2011 til den 20. december 2011; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Italien indsendte ansøgning EGF/2011/025 IT/Lombardia om finansiel støtte fra EGF som følge af 529 afskedigelser i Lombardia, hvoraf 480 arbejdstagere er tiltænkt støtte gennem EGF-samfinansierede foranstaltninger, i referenceperioden fra den 20. marts 2011 til den 20. december 2011;

| E. | der henviser til, at ansøgningen opfylder de kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i EGF-forordningen; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at ansøgningen opfylder de kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i EGF-forordningen;

| 1. | er enigt med Kommissionen i, at betingelserne i artikel 2, litra b), i EGF-forordningen er opfyldt, og at Italien derfor er berettiget til finansiel støtte i henhold til den forordning; |
| --- | --- |

1.

er enigt med Kommissionen i, at betingelserne i artikel 2, litra b), i EGF-forordningen er opfyldt, og at Italien derfor er berettiget til finansiel støtte i henhold til den forordning;

| 2. | bemærker med beklagelse, at de italienske myndigheder indsendte ansøgningen om støtte fra Globaliseringsfonden den 30. december 2011, og at Kommissionen offentliggjorde sin vurdering den 28. juni 2013; beklager den langvarige sagsbehandlingstid på 18 måneder; |
| --- | --- |

2.

bemærker med beklagelse, at de italienske myndigheder indsendte ansøgningen om støtte fra Globaliseringsfonden den 30. december 2011, og at Kommissionen offentliggjorde sin vurdering den 28. juni 2013; beklager den langvarige sagsbehandlingstid på 18 måneder;

| 3. | bemærker, at Lombardia, Italiens mest velstående region, der producerer en femtedel af Italiens BNP, er nødt til at håndtere alvorlige strukturelle udfordringer, der er blevet forværret af den økonomiske og finansielle krise; påskønner, at Lombardia for anden gang retter henvendelse til EGF om hjælp til at løse de økonomiske og sociale problemer; |
| --- | --- |

3.

bemærker, at Lombardia, Italiens mest velstående region, der producerer en femtedel af Italiens BNP, er nødt til at håndtere alvorlige strukturelle udfordringer, der er blevet forværret af den økonomiske og finansielle krise; påskønner, at Lombardia for anden gang retter henvendelse til EGF om hjælp til at løse de økonomiske og sociale problemer;

| 4. | opfordrer de italienske myndigheder til at udnytte EGF-støttens fulde potentiale og til at tilskynde til, at så mange arbejdstagere som muligt deltager i foranstaltningerne; minder om, at de første interventioner gennem EGF i Italien led under en relativt lav budgetgennemførelse, der hovedsagelig skyldtes lav deltagelse; |
| --- | --- |

4.

opfordrer de italienske myndigheder til at udnytte EGF-støttens fulde potentiale og til at tilskynde til, at så mange arbejdstagere som muligt deltager i foranstaltningerne; minder om, at de første interventioner gennem EGF i Italien led under en relativt lav budgetgennemførelse, der hovedsagelig skyldtes lav deltagelse;

| 5. | understreger, at Kommissionen allerede har anerkendt den økonomiske og finansielle krises indvirkning på informations- og kommunikationsteknologisektoren (ikt-sektoren), og at EGF har støttet afskedigede arbejdstagere i denne sektor (sag EGF/2011/016 IT/Agile og EGF/2010/012 NL/Noord Holland); |
| --- | --- |

5.

understreger, at Kommissionen allerede har anerkendt den økonomiske og finansielle krises indvirkning på informations- og kommunikationsteknologisektoren (ikt-sektoren), og at EGF har støttet afskedigede arbejdstagere i denne sektor (sag EGF/2011/016 IT/Agile og EGF/2010/012 NL/Noord Holland);

| 6. | bemærker, at den italienske ikt-sektor inden for det seneste tiår har lidt under den voldsomme konkurrence fra lande med lave omkostninger; anerkender behovet for at omorganisere sektoren som følge af den hurtige fremkomst af ny teknologi, f.eks. cloud computing, forskellige former for e-tjenester og sociale netværker, som i nogle år har været kendt som en udfordring; bemærker, at forskellen på digitale færdigheder mellem Italien og førende europæiske lande og andre lande i verden er blevet endnu større som følge af den økonomiske afmatning, der skyldes krisen; bemærker, at hele denne udvikling har ført til reduktion af ikt-personale i italienske virksomheder siden 2009; |
| --- | --- |

6.

bemærker, at den italienske ikt-sektor inden for det seneste tiår har lidt under den voldsomme konkurrence fra lande med lave omkostninger; anerkender behovet for at omorganisere sektoren som følge af den hurtige fremkomst af ny teknologi, f.eks. cloud computing, forskellige former for e-tjenester og sociale netværker, som i nogle år har været kendt som en udfordring; bemærker, at forskellen på digitale færdigheder mellem Italien og førende europæiske lande og andre lande i verden er blevet endnu større som følge af den økonomiske afmatning, der skyldes krisen; bemærker, at hele denne udvikling har ført til reduktion af ikt-personale i italienske virksomheder siden 2009;

| 7. | glæder sig over, at de italienske myndigheder for at sikre arbejdstagerne hjælp i tide besluttede at sætte de individualiserede foranstaltninger i værk den 1. marts 2012, længe før den endelige afgørelse om bevilling af EGF-støtte til den foreslåede samordnede pakke; |
| --- | --- |

7.

glæder sig over, at de italienske myndigheder for at sikre arbejdstagerne hjælp i tide besluttede at sætte de individualiserede foranstaltninger i værk den 1. marts 2012, længe før den endelige afgørelse om bevilling af EGF-støtte til den foreslåede samordnede pakke;

| 8. | bemærker, at der for at begrænse de sociale konsekvenser af afskedigelserne i ikt-sektoren er blevet gjort omfattende brug af sociale sikkerhedsnet som lønkompensationsfonden (CIG), der har ydet finansiel støtte til arbejdstagere som kompensation for lønudbetalinger; bemærker med tilfredshed, at de italienske myndigheder ikke har anmodet om EFG-støtte til finansiering af understøttelse; |
| --- | --- |

8.

bemærker, at der for at begrænse de sociale konsekvenser af afskedigelserne i ikt-sektoren er blevet gjort omfattende brug af sociale sikkerhedsnet som lønkompensationsfonden (CIG), der har ydet finansiel støtte til arbejdstagere som kompensation for lønudbetalinger; bemærker med tilfredshed, at de italienske myndigheder ikke har anmodet om EFG-støtte til finansiering af understøttelse;

| 9. | bemærker, at den samordnede pakke af individualiserede tilbud, der vil blive samfinansieret, omfatter foranstaltninger, der har til formål at sikre tilbagevenden til arbejdsmarkedet for de 480 arbejdstagere, såsom interviewteknikker, kortlægning af færdigheder, fastlæggelse af forløb, tilsyn, koordinering og forvaltning af den personlige interventionsplan, erhvervsvejledning, undersøgelse af jobmuligheder hos nye arbejdsgivere, afstemning af færdigheder og job, mentorordning i den første fase af et nyt job, rådgivning og støtte i forbindelse med selvstændig virksomhed samt vejledning og støtte under praktikperioder; |
| --- | --- |

9.

bemærker, at den samordnede pakke af individualiserede tilbud, der vil blive samfinansieret, omfatter foranstaltninger, der har til formål at sikre tilbagevenden til arbejdsmarkedet for de 480 arbejdstagere, såsom interviewteknikker, kortlægning af færdigheder, fastlæggelse af forløb, tilsyn, koordinering og forvaltning af den personlige interventionsplan, erhvervsvejledning, undersøgelse af jobmuligheder hos nye arbejdsgivere, afstemning af færdigheder og job, mentorordning i den første fase af et nyt job, rådgivning og støtte i forbindelse med selvstændig virksomhed samt vejledning og støtte under praktikperioder;

| 10. | bemærker, at uddannelse og omskolingsforanstaltninger ikke er omfattet af den samordnede pakke af individualiserede tjenester, da disse foranstaltninger vil blive finansieret gennem regionale kilder; |
| --- | --- |

10.

bemærker, at uddannelse og omskolingsforanstaltninger ikke er omfattet af den samordnede pakke af individualiserede tjenester, da disse foranstaltninger vil blive finansieret gennem regionale kilder;

| 11. | glæder sig over, at arbejdsmarkedets parter, særlig fagforeningerne på lokalt niveau (CGIL, CISL, UIL, CISAL) (3), blev hørt, om udformningen af foranstaltningerne i den samordnede EGF-pakke; bemærker, at en politik for lighed mellem kvinder og mænd såvel som princippet om ikke-forskelsbehandling vil blive holdt i hævd på de forskellige stadier af gennemførelsen af og ved adgangen til EGF; |
| --- | --- |

11.

glæder sig over, at arbejdsmarkedets parter, særlig fagforeningerne på lokalt niveau (CGIL, CISL, UIL, CISAL) (3), blev hørt, om udformningen af foranstaltningerne i den samordnede EGF-pakke; bemærker, at en politik for lighed mellem kvinder og mænd såvel som princippet om ikke-forskelsbehandling vil blive holdt i hævd på de forskellige stadier af gennemførelsen af og ved adgangen til EGF;

| 12. | minder om vigtigheden af at forbedre alle arbejdstageres beskæftigelsesegnethed ved hjælp af tilpassede uddannelsestilbud og anerkendelse af færdigheder og kompetencer opnået gennem hele arbejdstagerens arbejdsliv; forventer, at uddannelsestilbuddene i den samordnede pakke ikke blot skræddersys til de afskedigede arbejdstageres behov, men også til det faktiske erhvervsklima; |
| --- | --- |

12.

minder om vigtigheden af at forbedre alle arbejdstageres beskæftigelsesegnethed ved hjælp af tilpassede uddannelsestilbud og anerkendelse af færdigheder og kompetencer opnået gennem hele arbejdstagerens arbejdsliv; forventer, at uddannelsestilbuddene i den samordnede pakke ikke blot skræddersys til de afskedigede arbejdstageres behov, men også til det faktiske erhvervsklima;

| 13. | bemærker, at den samordnede pakke af individualiserede tilbud efter høring af arbejdsmarkedets parter indeholder foranstaltninger vedrørende karriererådgivning og -planlægning, mentorordning, afstemning af færdigheder og job samt støtte til selvstændig virksomhed og praktikophold; |
| --- | --- |

13.

bemærker, at den samordnede pakke af individualiserede tilbud efter høring af arbejdsmarkedets parter indeholder foranstaltninger vedrørende karriererådgivning og -planlægning, mentorordning, afstemning af færdigheder og job samt støtte til selvstændig virksomhed og praktikophold;

| 14. | bemærker, at de fremlagte oplysninger om den samordnede pakke af individualiserede tjenester, der skal finansieres gennem EGF, omfatter oplysninger om komplementariteten med de foranstaltninger, der finansieres af strukturfondene; understreger, at de italienske myndigheder bekræfter, at de støtteberettigede foranstaltninger ikke modtager støtte fra andre EU-finansieringsinstrumenter; gentager sin opfordring til Kommissionen om at forelægge en sammenlignende vurdering af disse oplysninger i sine årsberetninger for at sikre fuld overholdelse af de eksisterende forordninger og sikre, at der ikke kan finde nogen overlapning sted mellem EU-finansierede tjenester; |
| --- | --- |

14.

bemærker, at de fremlagte oplysninger om den samordnede pakke af individualiserede tjenester, der skal finansieres gennem EGF, omfatter oplysninger om komplementariteten med de foranstaltninger, der finansieres af strukturfondene; understreger, at de italienske myndigheder bekræfter, at de støtteberettigede foranstaltninger ikke modtager støtte fra andre EU-finansieringsinstrumenter; gentager sin opfordring til Kommissionen om at forelægge en sammenlignende vurdering af disse oplysninger i sine årsberetninger for at sikre fuld overholdelse af de eksisterende forordninger og sikre, at der ikke kan finde nogen overlapning sted mellem EU-finansierede tjenester;

| 15. | anmoder de involverede institutioner om at tage de nødvendige skridt til at forbedre de proceduremæssige bestemmelser for at fremskynde anvendelsen af EGF; bifalder den forbedrede procedure, som Kommissionen har indført efter Parlamentets anmodning om at fremskynde frigivelsen af støtte, og som har til formål at sikre, at Kommissionens vurdering af, hvorvidt ansøgningen opfylder kriterierne for støtteberettigelse, forelægges budgetmyndigheden sammen med forslaget om at anvende EGF; håber, at der vil blive foretaget yderligere procedureforbedringer, og at fonden vil blive gjort mere effektiv, gennemsigtig og synlig; |
| --- | --- |

15.

anmoder de involverede institutioner om at tage de nødvendige skridt til at forbedre de proceduremæssige bestemmelser for at fremskynde anvendelsen af EGF; bifalder den forbedrede procedure, som Kommissionen har indført efter Parlamentets anmodning om at fremskynde frigivelsen af støtte, og som har til formål at sikre, at Kommissionens vurdering af, hvorvidt ansøgningen opfylder kriterierne for støtteberettigelse, forelægges budgetmyndigheden sammen med forslaget om at anvende EGF; håber, at der vil blive foretaget yderligere procedureforbedringer, og at fonden vil blive gjort mere effektiv, gennemsigtig og synlig;

| 16. | understreger, at det i overensstemmelse med artikel 6 i EGF-forordningen bør sikres, at EGF støtter den enkelte afskedigede arbejdstagers tilbagevenden til stabil beskæftigelse; understreger endvidere, at EGF-støtte udelukkende må finansiere aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, der fører til varig, langsigtet beskæftigelse; gentager, at støtte fra Globaliseringsfonden ikke må erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster, eller foranstaltninger, der er rettet mod omlægning af virksomheder eller sektorer; |
| --- | --- |

16.

understreger, at det i overensstemmelse med artikel 6 i EGF-forordningen bør sikres, at EGF støtter den enkelte afskedigede arbejdstagers tilbagevenden til stabil beskæftigelse; understreger endvidere, at EGF-støtte udelukkende må finansiere aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, der fører til varig, langsigtet beskæftigelse; gentager, at støtte fra Globaliseringsfonden ikke må erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster, eller foranstaltninger, der er rettet mod omlægning af virksomheder eller sektorer;

| 17. | glæder sig over den aftale, der er indgået i Rådet om i EGF-forordningen for perioden 2014-2020 at genindføre kriseanvendelseskriteriet, der gør det muligt også at yde økonomisk støtte til arbejdstagere, der er blevet arbejdsløse som følge af den nuværende finansielle og økonomiske krise, ud over dem, som har mistet deres arbejde som følge af ændringer i verdenshandelsmønstrene; |
| --- | --- |

17.

glæder sig over den aftale, der er indgået i Rådet om i EGF-forordningen for perioden 2014-2020 at genindføre kriseanvendelseskriteriet, der gør det muligt også at yde økonomisk støtte til arbejdstagere, der er blevet arbejdsløse som følge af den nuværende finansielle og økonomiske krise, ud over dem, som har mistet deres arbejde som følge af ændringer i verdenshandelsmønstrene;

| 18. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

18.

godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning;

| 19. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

19.

pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 20. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

20.

pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1.

(3)  CGIL (Confederazione generale italiana del lavoro), CISL (Confederazione italiana sindacati lavoratori), UIL (Unione italiana del lavoro), CISAL (Confederazione Italiana Sindacati Autonomi Lavoratori)

---

BILAG

TIL EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2011/025 IT/Lombardia, Italien)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, afgørelse 2013/526/EU).

---

| 19.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 181/102 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 181/102

---

P7_TA(2013)0393

Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: ansøgning EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili — Italien

Europa-Parlamentets beslutning af 8. oktober 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili, Italien) (COM(2013)0469 — C7-0207/2013 — 2013/2139(BUD))

(2016/C 181/22)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0469 — C7-0207/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0469 — C7-0207/2013),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) (den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006), særlig punkt 28, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) (den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006), særlig punkt 28,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2) (EGF-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2) (EGF-forordningen),

| — | der henviser til trepartsproceduren fastsat i punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til trepartsproceduren fastsat i punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006,

| — | der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender,

| — | der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0292/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0292/2013),

| A. | der henviser til, at Unionen har indført lovgivnings- og budgetinstrumenter med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Unionen har indført lovgivnings- og budgetinstrumenter med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet;

| B. | der henviser til, at anvendelsesområdet for Den Europæiske Globaliseringsfond (EGF) blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009 og den 31. december 2011, så det kom til at omfatte støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at anvendelsesområdet for Den Europæiske Globaliseringsfond (EGF) blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009 og den 31. december 2011, så det kom til at omfatte støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise;

| C | der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til afskedigede arbejdstagere bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring, vedtaget på samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til den institutionelle aftale af 17. maj 2006 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om anvendelse af EGF; |
| --- | --- |

C

der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til afskedigede arbejdstagere bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring, vedtaget på samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til den institutionelle aftale af 17. maj 2006 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om anvendelse af EGF;

| D. | der henviser til, at Italien indsendte ansøgning EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili om finansiel støtte fra EGF som følge af 1 030 afskedigelser i De Tomaso Automobili S.p.A., hvoraf 1 010 arbejdstagere er tiltænkt støtte gennem EGF-samfinansierede foranstaltninger, i referenceperioden fra den 5. juli 2012 til den 28. august 2012; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Italien indsendte ansøgning EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili om finansiel støtte fra EGF som følge af 1 030 afskedigelser i De Tomaso Automobili S.p.A., hvoraf 1 010 arbejdstagere er tiltænkt støtte gennem EGF-samfinansierede foranstaltninger, i referenceperioden fra den 5. juli 2012 til den 28. august 2012;

| E. | der henviser til, at ansøgningen opfylder de kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i EGF-forordningen; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at ansøgningen opfylder de kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i EGF-forordningen;

| 1. | er enig med Kommissionen i, at betingelserne for økonomisk støtte i artikel 2, litra a), i EGF-forordningen er opfyldt, og at Italien derfor er berettiget til finansiel støtte i henhold til denne forordning; |
| --- | --- |

1.

er enig med Kommissionen i, at betingelserne for økonomisk støtte i artikel 2, litra a), i EGF-forordningen er opfyldt, og at Italien derfor er berettiget til finansiel støtte i henhold til denne forordning;

| 2. | bemærker, at de italienske myndigheder indsendte ansøgningen om økonomisk støtte fra Globaliseringsfonden den 5. november 2012, og at Kommissionen fremlagde sin vurdering af ansøgningen den 28. juni 2013; bifalder den relativt hurtige sagsbehandlingstid på syv måneder; |
| --- | --- |

2.

bemærker, at de italienske myndigheder indsendte ansøgningen om økonomisk støtte fra Globaliseringsfonden den 5. november 2012, og at Kommissionen fremlagde sin vurdering af ansøgningen den 28. juni 2013; bifalder den relativt hurtige sagsbehandlingstid på syv måneder;

| 3. | bemærker, at de 1 030 afskedigelser hos De Tomaso Automobili S.p.A, en bilproducent i Italien, skyldtes ændringer i de geografiske forbrugsmønstre; bemærker, at den hurtige vækst i de asiatiske markeder, som EU-producenterne ikke i så høj grad kan drage fordel af, idet de traditionelt set ikke er så godt stillet på disse markeder i forhold til andre steder, sammen med den kreditstramning, der fulgte af den økonomiske og finansielle krise, udgjorde en ekstra byrde for virksomheden, som ikke kunne udarbejde en rentabel løsning og kom under insolvensbehandling i april 2012; |
| --- | --- |

3.

bemærker, at de 1 030 afskedigelser hos De Tomaso Automobili S.p.A, en bilproducent i Italien, skyldtes ændringer i de geografiske forbrugsmønstre; bemærker, at den hurtige vækst i de asiatiske markeder, som EU-producenterne ikke i så høj grad kan drage fordel af, idet de traditionelt set ikke er så godt stillet på disse markeder i forhold til andre steder, sammen med den kreditstramning, der fulgte af den økonomiske og finansielle krise, udgjorde en ekstra byrde for virksomheden, som ikke kunne udarbejde en rentabel løsning og kom under insolvensbehandling i april 2012;

| 4. | understreger, at Kommissionen allerede har anerkendt den økonomiske og finansielle krises indvirkning på automobilsektoren, og at denne sektor havde det største antal ansøgninger om EGF-støtte (16), hvoraf syv er på baggrund af den handelsrelaterede globalisering (3); |
| --- | --- |

4.

understreger, at Kommissionen allerede har anerkendt den økonomiske og finansielle krises indvirkning på automobilsektoren, og at denne sektor havde det største antal ansøgninger om EGF-støtte (16), hvoraf syv er på baggrund af den handelsrelaterede globalisering (3);

| 5. | opfordrer de italienske myndigheder til at udnytte EGF-støttens fulde potentiale og tilskynder til, at så mange arbejdstagere som muligt deltager i foranstaltningerne; minder om, at de første interventioner gennem EGF i Italien led under en relativt lav budgetgennemførelse, der hovedsagelig skyldtes lav deltagelse; |
| --- | --- |

5.

opfordrer de italienske myndigheder til at udnytte EGF-støttens fulde potentiale og tilskynder til, at så mange arbejdstagere som muligt deltager i foranstaltningerne; minder om, at de første interventioner gennem EGF i Italien led under en relativt lav budgetgennemførelse, der hovedsagelig skyldtes lav deltagelse;

| 6. | understreger, at afskedigelserne hos De Tomaso Automobili er spredt i regionerne Piemonte og Toscana og især provinserne Torino og Livorno, hvor produktionsanlæggene for De Tomaso Automobili S.p.A. var placerede; |
| --- | --- |

6.

understreger, at afskedigelserne hos De Tomaso Automobili er spredt i regionerne Piemonte og Toscana og især provinserne Torino og Livorno, hvor produktionsanlæggene for De Tomaso Automobili S.p.A. var placerede;

| 7. | glæder sig over, at de italienske myndigheder for at sikre arbejdstagerne hjælp i tide besluttede at sætte de individualiserede foranstaltninger i værk den 15. januar 2013, længe før den endelige afgørelse om bevilling af EGF-støtte til den foreslåede samordnede pakke; |
| --- | --- |

7.

glæder sig over, at de italienske myndigheder for at sikre arbejdstagerne hjælp i tide besluttede at sætte de individualiserede foranstaltninger i værk den 15. januar 2013, længe før den endelige afgørelse om bevilling af EGF-støtte til den foreslåede samordnede pakke;

| 8. | bemærker, at afskedigelserne blev kompenseret af lønkompensationsfonden (CIG), et italiensk socialt sikkerhedsnet, som ydede finansiel støtte til arbejdstagere som kompensation for lønudbetalinger; bemærker imidlertid, at de italienske myndigheder har anmodet om EFG-støtte til finansiering af understøttelse som et supplement til de almindelige sociale ydelser, der i henhold til den italienske arbejdsmarkedslov udbetales til arbejdsløse; |
| --- | --- |

8.

bemærker, at afskedigelserne blev kompenseret af lønkompensationsfonden (CIG), et italiensk socialt sikkerhedsnet, som ydede finansiel støtte til arbejdstagere som kompensation for lønudbetalinger; bemærker imidlertid, at de italienske myndigheder har anmodet om EFG-støtte til finansiering af understøttelse som et supplement til de almindelige sociale ydelser, der i henhold til den italienske arbejdsmarkedslov udbetales til arbejdsløse;

| 9. | minder om, at EGF-midler for fremtiden primært bør bevilges til kurser og jobsøgning såvel som til erhvervsorienteringsprogrammer; bemærker, at det finansielle bidrag til dagpenge altid bør være af supplerende art og ydes parallelt med, hvad der stilles til rådighed for afskedigede arbejdstagere i kraft af national ret eller kollektive overenskomster; erindrer i denne forbindelse om Revisionsrettens konklusion i særberetning nr. 7/2013 om EGF, at en tredjedel af EGF-støtten anvendes som supplement til nationale arbejdstageres indkomststøtteordninger, uden at det har nogen EU-merværdi, og om henstillingen om, at sådanne foranstaltninger begrænses i fremtiden; |
| --- | --- |

9.

minder om, at EGF-midler for fremtiden primært bør bevilges til kurser og jobsøgning såvel som til erhvervsorienteringsprogrammer; bemærker, at det finansielle bidrag til dagpenge altid bør være af supplerende art og ydes parallelt med, hvad der stilles til rådighed for afskedigede arbejdstagere i kraft af national ret eller kollektive overenskomster; erindrer i denne forbindelse om Revisionsrettens konklusion i særberetning nr. 7/2013 om EGF, at en tredjedel af EGF-støtten anvendes som supplement til nationale arbejdstageres indkomststøtteordninger, uden at det har nogen EU-merværdi, og om henstillingen om, at sådanne foranstaltninger begrænses i fremtiden;

| 10. | bemærker, at den samordnede pakke af individualiserede tilbud, der vil blive samfinansieret, omfatter foranstaltninger, der har til formål at hjælpe 1 010 arbejdstagere med at vende tilbage til beskæftigelse, f.eks. erhvervsvejledning, hjælp til genplacering og jobsøgning, uddannelse, omskoling og erhvervsuddannelse, ledsageforanstaltninger i forbindelse med virksomhedsetablering, støtte til virksomhedsetablering, ansættelsestilskud, tilskud til jobsøgning samt bidrag til særlige udgifter såsom bidrag til personer med omsorgsansvar og mobilitetstilskud; |
| --- | --- |

10.

bemærker, at den samordnede pakke af individualiserede tilbud, der vil blive samfinansieret, omfatter foranstaltninger, der har til formål at hjælpe 1 010 arbejdstagere med at vende tilbage til beskæftigelse, f.eks. erhvervsvejledning, hjælp til genplacering og jobsøgning, uddannelse, omskoling og erhvervsuddannelse, ledsageforanstaltninger i forbindelse med virksomhedsetablering, støtte til virksomhedsetablering, ansættelsestilskud, tilskud til jobsøgning samt bidrag til særlige udgifter såsom bidrag til personer med omsorgsansvar og mobilitetstilskud;

| 11. | glæder sig over, at arbejdsmarkedets parter blev hørt, især fagforeningerne på lokalt plan, om udformningen af foranstaltningerne i den samordnede EGF-pakke; bemærker, at en politik for lighed mellem mænd og kvinder såvel som princippet om ikke-forskelsbehandling vil blive anvendt på de forskellige stadier af gennemførelsen af og ved adgangen til EGF; |
| --- | --- |

11.

glæder sig over, at arbejdsmarkedets parter blev hørt, især fagforeningerne på lokalt plan, om udformningen af foranstaltningerne i den samordnede EGF-pakke; bemærker, at en politik for lighed mellem mænd og kvinder såvel som princippet om ikke-forskelsbehandling vil blive anvendt på de forskellige stadier af gennemførelsen af og ved adgangen til EGF;

| 12. | glæder sig over, at arbejdsmarkedets parter blev hørt om udformningen af pakken; glæder sig over, at pakkens gennemførelse vil blive overvåget af en styringskomité; |
| --- | --- |

12.

glæder sig over, at arbejdsmarkedets parter blev hørt om udformningen af pakken; glæder sig over, at pakkens gennemførelse vil blive overvåget af en styringskomité;

| 13. | minder om vigtigheden af at forbedre alle arbejdstageres beskæftigelsesegnethed ved hjælp af tilpassede uddannelsestilbud og anerkendelse af færdigheder og kompetencer opnået gennem hele arbejdstagerens arbejdsliv; forventer, at uddannelsestilbuddene i den samordnede pakke ikke blot skræddersyes til de afskedigede arbejdstageres behov, men også til det faktiske erhvervsklima; |
| --- | --- |

13.

minder om vigtigheden af at forbedre alle arbejdstageres beskæftigelsesegnethed ved hjælp af tilpassede uddannelsestilbud og anerkendelse af færdigheder og kompetencer opnået gennem hele arbejdstagerens arbejdsliv; forventer, at uddannelsestilbuddene i den samordnede pakke ikke blot skræddersyes til de afskedigede arbejdstageres behov, men også til det faktiske erhvervsklima;

| 14. | opfordrer medlemsstaterne til i fremtidige ansøgninger at medtage følgende oplysninger om uddannelsesforanstaltninger, der ønskes støtte til fra EGF: hvilke typer undervisning, der bliver udbudt, inden for hvilke sektorer undervisning bliver udbudt, om udbuddet svarer til de forventede færdighedsbehov i regionen eller på lokalt plan, og om det er på linje med de økonomiske fremtidsperspektiver for regionen; |
| --- | --- |

14.

opfordrer medlemsstaterne til i fremtidige ansøgninger at medtage følgende oplysninger om uddannelsesforanstaltninger, der ønskes støtte til fra EGF: hvilke typer undervisning, der bliver udbudt, inden for hvilke sektorer undervisning bliver udbudt, om udbuddet svarer til de forventede færdighedsbehov i regionen eller på lokalt plan, og om det er på linje med de økonomiske fremtidsperspektiver for regionen;

| 15. | bemærker, at de fremlagte oplysninger om den samordnede pakke af individualiserede tjenester, der skal finansieres gennem EGF, omfatter oplysninger om komplementariteten med de foranstaltninger, der finansieres af strukturfondene; understreger, at de italienske myndigheder bekræfter, at de støtteberettigede foranstaltninger ikke modtager støtte fra andre EU-finansieringsinstrumenter; gentager sin opfordring til Kommissionen om at forelægge en sammenlignende vurdering af disse oplysninger i sine årsberetninger for at sikre fuld overholdelse af de eksisterende forordninger og sikre, at der ikke kan finde nogen overlapning sted mellem EU-finansierede tjenesteydelser; |
| --- | --- |

15.

bemærker, at de fremlagte oplysninger om den samordnede pakke af individualiserede tjenester, der skal finansieres gennem EGF, omfatter oplysninger om komplementariteten med de foranstaltninger, der finansieres af strukturfondene; understreger, at de italienske myndigheder bekræfter, at de støtteberettigede foranstaltninger ikke modtager støtte fra andre EU-finansieringsinstrumenter; gentager sin opfordring til Kommissionen om at forelægge en sammenlignende vurdering af disse oplysninger i sine årsberetninger for at sikre fuld overholdelse af de eksisterende forordninger og sikre, at der ikke kan finde nogen overlapning sted mellem EU-finansierede tjenesteydelser;

| 16. | anmoder de involverede institutioner om at tage de nødvendige skridt til at forbedre de proceduremæssige bestemmelser for at fremskynde mobiliseringen af EGF; bifalder den forbedrede procedure, som Kommissionen har indført efter Parlamentets anmodning om at fremskynde frigivelsen af støtte, og som har til formål at sikre, at Kommissionens vurdering af, hvorvidt ansøgningen opfylder kriterierne for støtteberettigelse, forelægges budgetmyndigheden sammen med forslaget om at anvende EGF; håber, at der vil blive foretaget yderligere procedureforbedringer i den nye forordning om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2014-2020), og at EGF vil blive gjort mere effektiv, gennemsigtig og synlig; |
| --- | --- |

16.

anmoder de involverede institutioner om at tage de nødvendige skridt til at forbedre de proceduremæssige bestemmelser for at fremskynde mobiliseringen af EGF; bifalder den forbedrede procedure, som Kommissionen har indført efter Parlamentets anmodning om at fremskynde frigivelsen af støtte, og som har til formål at sikre, at Kommissionens vurdering af, hvorvidt ansøgningen opfylder kriterierne for støtteberettigelse, forelægges budgetmyndigheden sammen med forslaget om at anvende EGF; håber, at der vil blive foretaget yderligere procedureforbedringer i den nye forordning om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2014-2020), og at EGF vil blive gjort mere effektiv, gennemsigtig og synlig;

| 17. | understreger, at det i overensstemmelse med artikel 6 i EGF-forordningen bør sikres, at EGF støtter den enkelte afskedigede arbejdstagers tilbagevenden til stabil beskæftigelse; understreger endvidere, at EGF-støtte udelukkende må finansiere aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, der fører til varig, langsigtet beskæftigelse; gentager, at støtte fra EGF ikke må træde i stedet for foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster, eller foranstaltninger til omstilling af virksomheder eller sektorer; |
| --- | --- |

17.

understreger, at det i overensstemmelse med artikel 6 i EGF-forordningen bør sikres, at EGF støtter den enkelte afskedigede arbejdstagers tilbagevenden til stabil beskæftigelse; understreger endvidere, at EGF-støtte udelukkende må finansiere aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, der fører til varig, langsigtet beskæftigelse; gentager, at støtte fra EGF ikke må træde i stedet for foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster, eller foranstaltninger til omstilling af virksomheder eller sektorer;

| 18. | godkender den afgørelse, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

18.

godkender den afgørelse, der er vedføjet som bilag til denne beslutning;

| 19. | glæder sig over den aftale, der er indgået i Rådet om i EFG-forordningen for perioden 2014-2020 at genindføre kriseanvendelseskriteriet, der gør det muligt også at yde økonomisk støtte til arbejdstagere, der er blevet arbejdsløse som følge af den nuværende finansielle og økonomiske krise, ud over dem, som har mistet deres arbejde som følge af ændringer i verdenshandelsmønstrene; |
| --- | --- |

19.

glæder sig over den aftale, der er indgået i Rådet om i EFG-forordningen for perioden 2014-2020 at genindføre kriseanvendelseskriteriet, der gør det muligt også at yde økonomisk støtte til arbejdstagere, der er blevet arbejdsløse som følge af den nuværende finansielle og økonomiske krise, ud over dem, som har mistet deres arbejde som følge af ændringer i verdenshandelsmønstrene;

| 20. | pålægger sin formand at undertegne afgørelsen sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

20.

pålægger sin formand at undertegne afgørelsen sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 21. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

21.

pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1.

(3)  EGF/2012/008 De Tomaso Automobili (den sag, der er genstand for det foreliggende forslag til afgørelse), EGF/2012/005 Saab Automotive COM(2012)0622, EGF/2009/013 Karmann COM(2010)0007, EGF/2008/004 Castilla y Leon Aragon COM(2009)0150, EGF/2008/002 Delphi COM(2008)0547, EGF/2007/010 Lisboa Alentejo COM(2008)0094, EGF/2007/001 PSA Suppliers COM(2007)0415.

---

BILAG

TIL EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili, Italien)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, afgørelse nr. 2013/514/EU).

---

| 19.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 181/105 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 181/105

---

P7_TA(2013)0397

Flagstatens ansvar for håndhævelsen af Rådets direktiv 2009/13/EF om iværksættelse af konventionen om søfarendes arbejdsforhold af 2006 ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. oktober 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om flagstatens ansvar for håndhævelsen af Rådets direktiv 2009/13/EF om iværksættelse af den aftale, der er indgået mellem European Community Shipowners' Associations (ECSA) og European Transport Workers' Federation (ETF) om konventionen om søfarendes arbejdsforhold af 2006, og om ændring af direktiv 1999/63/EF (COM(2012)0134 — C7-0083/2012 — 2012/0065(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: Førstebehandling)

(2016/C 181/23)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0134), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0134),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 100, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt Parlamentet forslaget (C7–0083/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 100, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt Parlamentet forslaget (C7–0083/2012),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 11. juli 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 11. juli 2012 (1),

| — | efter høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

efter høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 12. juni 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 12. juni 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelse fra Transport- og Turismeudvalget (A7-0037/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelse fra Transport- og Turismeudvalget (A7-0037/2013),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling (2); |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling (2);

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse for Parlamentet, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse for Parlamentet, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand om at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand om at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 299 af 4.10.2012, s. 153.

(2)  Denne holdning erstatter de ændringer, der blev vedtaget den 13. marts 2013 (Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0080).

---

P7_TC1-COD(2012)0065

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 8. oktober 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/.../EU om visse af flagstatens ansvar for overholdelse og håndhævelse af konventionen om søfarendes arbejdsforhold af 2006

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv 2013/54/EU).

---

| 19.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 181/106 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 181/106

---

P7_TA(2013)0398

Fremstilling, præsentation og salg af tobak og tobaksrelaterede produkter ***I

Europa-Parlamentets ændringer af 8. oktober 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om fremstilling, præsentation og salg af tobak og tobaksrelaterede produkter (COM(2012)0788 — C7-0420/2012 — 2012/0366(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 181/24)

Ændring 1

Forslag til direktiv

Betragtning 3 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (3a) | Sundhedsadvarsler udgør en del af en organiseret, effektiv og langsigtet antirygningsstrategi med veldefinerede anvendelsesområder og mål. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3a)

Sundhedsadvarsler udgør en del af en organiseret, effektiv og langsigtet antirygningsstrategi med veldefinerede anvendelsesområder og mål.

Ændring 2

Forslag til direktiv

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | Størrelsen af det indre marked for tobak og tobaksrelaterede produkter, den stigende tendens blandt tobaksvarefabrikanter til at koncentrere produktionen til hele Unionen i et lille antal produktionsanlæg i medlemsstaterne og den deraf følgende betydelige handel med tobak og tobaksrelaterede produkter på tværs af grænser gør det påkrævet med et lovgivningsinitiativ på EU-plan
  frem for i nationalt regi
  for at sikre et velfungerende indre marked. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

Størrelsen af det indre marked for tobak og tobaksrelaterede produkter, den stigende tendens blandt tobaksvarefabrikanter til at koncentrere produktionen til hele Unionen i et lille antal produktionsanlæg i medlemsstaterne og den deraf følgende betydelige handel med tobak og tobaksrelaterede produkter på tværs af grænser gør det påkrævet med et lovgivningsinitiativ på EU-plan
  frem for i nationalt regi
  for at sikre et velfungerende indre marked.

| (6) | Størrelsen af det indre marked for tobak og tobaksrelaterede produkter, den stigende tendens blandt tobaksvarefabrikanter til at koncentrere produktionen til hele Unionen i et lille antal produktionsanlæg i medlemsstaterne og den deraf følgende betydelige handel med tobak og tobaksrelaterede produkter på tværs af grænser gør det påkrævet med et
  forstærket
  lovgivningsinitiativ på EU-plan for at sikre et velfungerende indre marked. |
| --- | --- |

(6)

Størrelsen af det indre marked for tobak og tobaksrelaterede produkter, den stigende tendens blandt tobaksvarefabrikanter til at koncentrere produktionen til hele Unionen i et lille antal produktionsanlæg i medlemsstaterne og den deraf følgende betydelige handel med tobak og tobaksrelaterede produkter på tværs af grænser gør det påkrævet med et
  forstærket
  lovgivningsinitiativ på EU-plan for at sikre et velfungerende indre marked.

Ændring 3

Forslag til direktiv

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (7) | Der er også behov for lovgivningsmæssige tiltag på EU-plan for at gennemføre WHO's rammekonvention om tobakskontrol fra maj 2003 (
  i det følgende benævnt
  »FCTC«)
  , som
  Den Europæiske Union og
  dens medlemsstater
  er
  part i
  . Af særlig relevans er konventionens artikel 9 (om regulering af tobaksprodukters indhold), artikel 10 (om regulering af åbenhed vedrørende tobaksprodukter), artikel 11 (om pakning og mærkning af tobaksvarer), artikel 13 (om reklame) og artikel 15 (om ulovlig handel med tobaksvarer). Der blev vedtaget et sæt retningslinjer for gennemførelsen af FCTC's bestemmelser med konsensus på diverse konferencer mellem FCTC-parterne med støtte fra Unionen og medlemsstaterne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7)

Der er også behov for lovgivningsmæssige tiltag på EU-plan for at gennemføre WHO's rammekonvention om tobakskontrol fra maj 2003 (
  i det følgende benævnt
  »FCTC«)
  , som
  Den Europæiske Union og
  dens medlemsstater
  er
  part i
  . Af særlig relevans er konventionens artikel 9 (om regulering af tobaksprodukters indhold), artikel 10 (om regulering af åbenhed vedrørende tobaksprodukter), artikel 11 (om pakning og mærkning af tobaksvarer), artikel 13 (om reklame) og artikel 15 (om ulovlig handel med tobaksvarer). Der blev vedtaget et sæt retningslinjer for gennemførelsen af FCTC's bestemmelser med konsensus på diverse konferencer mellem FCTC-parterne med støtte fra Unionen og medlemsstaterne.

| (7) | Der er også behov for lovgivningsmæssige tiltag på EU-plan for at gennemføre WHO's
  skelsættende
  rammekonvention om tobakskontrol fra maj 2003 (»FCTC«)
  . Alle medlemsstaterne og
  Den Europæiske Union
  selv har undertegnet
  og
  ratificeret FCTC-rammekonventionen og
  er
  således bundet af dens bestemmelser i henhold til international ret
  . Af særlig relevans er konventionens artikel 9 (om regulering af tobaksprodukters indhold), artikel 10 (om regulering af åbenhed vedrørende tobaksprodukter), artikel 11 (om pakning og mærkning af tobaksvarer), artikel 13 (om reklame) og artikel 15 (om ulovlig handel med tobaksvarer). Der blev vedtaget et sæt retningslinjer for gennemførelsen af FCTC's bestemmelser med konsensus på diverse konferencer mellem FCTC-parterne med støtte fra Unionen og medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(7)

Der er også behov for lovgivningsmæssige tiltag på EU-plan for at gennemføre WHO's
  skelsættende
  rammekonvention om tobakskontrol fra maj 2003 (»FCTC«)
  . Alle medlemsstaterne og
  Den Europæiske Union
  selv har undertegnet
  og
  ratificeret FCTC-rammekonventionen og
  er
  således bundet af dens bestemmelser i henhold til international ret
  . Af særlig relevans er konventionens artikel 9 (om regulering af tobaksprodukters indhold), artikel 10 (om regulering af åbenhed vedrørende tobaksprodukter), artikel 11 (om pakning og mærkning af tobaksvarer), artikel 13 (om reklame) og artikel 15 (om ulovlig handel med tobaksvarer). Der blev vedtaget et sæt retningslinjer for gennemførelsen af FCTC's bestemmelser med konsensus på diverse konferencer mellem FCTC-parterne med støtte fra Unionen og medlemsstaterne.

Ændring 4

Forslag til direktiv

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (8) | Der skal i overensstemmelse med artikel 114, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (
  i det følgende benævnt
  »traktaten«) tages udgangspunkt i et højt sundhedsbeskyttelsesniveau under hensyntagen til navnlig enhver ny udvikling baseret på videnskabelige kendsgerninger. Tobaksvarer er ikke almindelige varer, og på grund af tobaks særligt skadelige virkninger bør sundhedsbeskyttelsesaspektet have en central placering, især med henblik på at nedbringe antallet af unge rygere. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8)

Der skal i overensstemmelse med artikel 114, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (
  i det følgende benævnt
  »traktaten«) tages udgangspunkt i et højt sundhedsbeskyttelsesniveau under hensyntagen til navnlig enhver ny udvikling baseret på videnskabelige kendsgerninger. Tobaksvarer er ikke almindelige varer, og på grund af tobaks særligt skadelige virkninger bør sundhedsbeskyttelsesaspektet have en central placering, især med henblik på at nedbringe antallet af unge rygere.

| (8) | Der skal i overensstemmelse med artikel 114, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»traktaten«) tages udgangspunkt i et højt sundhedsbeskyttelsesniveau under hensyntagen til navnlig enhver ny udvikling baseret på videnskabelige kendsgerninger. Tobaksvarer er ikke almindelige varer, og på grund af tobaks særligt skadelige virkninger bør sundhedsbeskyttelsesaspektet have en central placering, især med henblik på at nedbringe antallet af unge rygere.
  Medlemsstaterne bør derfor fremme antirygningskampagner, især i skolerne og gennem medierne. Tobaksvarefabrikanterne bør i overensstemmelse med princippet om producentansvar gøres ansvarlige for alle de sundhedsmæssige udgifter, der skyldes tobaksrygning. |
| --- | --- |

(8)

Der skal i overensstemmelse med artikel 114, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»traktaten«) tages udgangspunkt i et højt sundhedsbeskyttelsesniveau under hensyntagen til navnlig enhver ny udvikling baseret på videnskabelige kendsgerninger. Tobaksvarer er ikke almindelige varer, og på grund af tobaks særligt skadelige virkninger bør sundhedsbeskyttelsesaspektet have en central placering, især med henblik på at nedbringe antallet af unge rygere.
  Medlemsstaterne bør derfor fremme antirygningskampagner, især i skolerne og gennem medierne. Tobaksvarefabrikanterne bør i overensstemmelse med princippet om producentansvar gøres ansvarlige for alle de sundhedsmæssige udgifter, der skyldes tobaksrygning.

Ændring 5

Forslag til direktiv

Betragtning 9 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (9a) | Da en stor procentdel af rygerne i mange medlemsstater sandsynligvis ikke vil stoppe helt med at ryge, bør lovgivningen tage hensyn til deres ret til objektivt at have kendskab til den indvirkning, som den eventuelle anvendelse af tobak har på deres helbred, og de vil ligeledes modtage denne information via emballagen af det produkt, de forventes at anvende. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9a)

Da en stor procentdel af rygerne i mange medlemsstater sandsynligvis ikke vil stoppe helt med at ryge, bør lovgivningen tage hensyn til deres ret til objektivt at have kendskab til den indvirkning, som den eventuelle anvendelse af tobak har på deres helbred, og de vil ligeledes modtage denne information via emballagen af det produkt, de forventes at anvende.

Ændring 6

Forslag til direktiv

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | For så vidt angår måling af emissionsindholdet af tjære, nikotin og kulilte i cigaretter bør der henvises til ISO-standard 4387, 10315 og 8454, som er internationalt anerkendte standarder. Der findes ingen internationalt vedtagne standarder eller test til kvantificering af emissionsindholdet, men
  der arbejdes på
  at udvikle sådanne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

For så vidt angår måling af emissionsindholdet af tjære, nikotin og kulilte i cigaretter bør der henvises til ISO-standard 4387, 10315 og 8454, som er internationalt anerkendte standarder. Der findes ingen internationalt vedtagne standarder eller test til kvantificering af emissionsindholdet, men
  der arbejdes på
  at udvikle sådanne.

| (10) | For så vidt angår måling af emissionsindholdet af tjære, nikotin og kulilte i cigaretter bør der henvises til ISO-standard 4387, 10315 og 8454, som er internationalt anerkendte standarder. Der findes ingen internationalt vedtagne standarder eller test til kvantificering af emissionsindholdet, men
  medlemsstaterne og Kommissionen bør aktivt opfordre til løbende bestræbelser på internationalt plan for
  at udvikle sådanne
  standarder eller test
  . |
| --- | --- |

(10)

For så vidt angår måling af emissionsindholdet af tjære, nikotin og kulilte i cigaretter bør der henvises til ISO-standard 4387, 10315 og 8454, som er internationalt anerkendte standarder. Der findes ingen internationalt vedtagne standarder eller test til kvantificering af emissionsindholdet, men
  medlemsstaterne og Kommissionen bør aktivt opfordre til løbende bestræbelser på internationalt plan for
  at udvikle sådanne
  standarder eller test
  .

Ændring 7

Forslag til direktiv

Betragtning 10 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (10a) | Polonium 210 har vist sig at være et betydeligt kræftfremkaldende stof i tobak. Stoffets tilstedeværelse i cigaretter kan fjernes næsten fuldstændigt ved hjælp af en kombination af enkle foranstaltninger. Det er derfor hensigtsmæssigt at fastsætte en maksimalgrænseværdi for polonium 210, der vil medføre en reduktion på 95 % af det nuværende gennemsnitsindhold af polonium 210 i cigaretter. Der bør udarbejdes en ISO-standard til måling af polonium 210 i tobak. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10a)

Polonium 210 har vist sig at være et betydeligt kræftfremkaldende stof i tobak. Stoffets tilstedeværelse i cigaretter kan fjernes næsten fuldstændigt ved hjælp af en kombination af enkle foranstaltninger. Det er derfor hensigtsmæssigt at fastsætte en maksimalgrænseværdi for polonium 210, der vil medføre en reduktion på 95 % af det nuværende gennemsnitsindhold af polonium 210 i cigaretter. Der bør udarbejdes en ISO-standard til måling af polonium 210 i tobak.

Ændring 8

Forslag til direktiv

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (11) | For så vidt angår fastsættelse af maksimalgrænseværdier vil det kunne være nødvendigt og hensigtsmæssigt på et senere tidspunkt at
  tilpasse
  de fastsatte grænseværdier for emissionsindholdet eller at fastsætte øvre grænser for emissioner under hensyntagen til deres toksicitet eller deres vanedannende egenskaber. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11)

For så vidt angår fastsættelse af maksimalgrænseværdier vil det kunne være nødvendigt og hensigtsmæssigt på et senere tidspunkt at
  tilpasse
  de fastsatte grænseværdier for emissionsindholdet eller at fastsætte øvre grænser for emissioner under hensyntagen til deres toksicitet eller deres vanedannende egenskaber.

| (11) | For så vidt angår fastsættelse af maksimalgrænseværdier vil det kunne være nødvendigt og hensigtsmæssigt på et senere tidspunkt at
  reducere
  de fastsatte grænseværdier for emissionsindholdet eller at fastsætte øvre grænser for emissioner under hensyntagen til deres toksicitet eller deres vanedannende egenskaber. |
| --- | --- |

(11)

For så vidt angår fastsættelse af maksimalgrænseværdier vil det kunne være nødvendigt og hensigtsmæssigt på et senere tidspunkt at
  reducere
  de fastsatte grænseværdier for emissionsindholdet eller at fastsætte øvre grænser for emissioner under hensyntagen til deres toksicitet eller deres vanedannende egenskaber.

Ændring 9

Forslag til direktiv

Betragtning 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (13) | Det, at der i dag anvendes flere forskellige indberetningsformater, gør det vanskeligt for fabrikanter og importører at opfylde deres indberetningsforpligtelser og giver medlemsstaterne og Kommissionen meget arbejde med at sammenligne, analysere og drage konklusioner på grundlag af de modtagne oplysninger. På denne baggrund bør der indføres et fælles format, som er obligatorisk at anvende ved indberetning af oplysninger om ingredienser og emissioner. Der bør sikres størst mulig gennemsigtighed for offentligheden i oplysningerne om varerne, samtidig med at det påses, at der på passende måde tages hensyn til tobaksvarefabrikanternes kommercielle og intellektuelle ejendomsret. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13)

Det, at der i dag anvendes flere forskellige indberetningsformater, gør det vanskeligt for fabrikanter og importører at opfylde deres indberetningsforpligtelser og giver medlemsstaterne og Kommissionen meget arbejde med at sammenligne, analysere og drage konklusioner på grundlag af de modtagne oplysninger. På denne baggrund bør der indføres et fælles format, som er obligatorisk at anvende ved indberetning af oplysninger om ingredienser og emissioner. Der bør sikres størst mulig gennemsigtighed for offentligheden i oplysningerne om varerne, samtidig med at det påses, at der på passende måde tages hensyn til tobaksvarefabrikanternes kommercielle og intellektuelle ejendomsret.

| (13) | Det, at der i dag anvendes flere forskellige indberetningsformater, gør det vanskeligt for fabrikanter og importører at opfylde deres indberetningsforpligtelser og giver medlemsstaterne og Kommissionen meget arbejde med at sammenligne, analysere og drage konklusioner på grundlag af de modtagne oplysninger. På denne baggrund bør der indføres et fælles format, som er obligatorisk at anvende ved indberetning af oplysninger om ingredienser og emissioner. Der bør sikres størst mulig gennemsigtighed for offentligheden i oplysningerne om varerne, samtidig med at det påses, at der på passende måde tages hensyn til tobaksvarefabrikanternes kommercielle og intellektuelle ejendomsret,
  navnlig små og mellemstore virksomheders (SMV'er) rettigheder
  . |
| --- | --- |

(13)

Det, at der i dag anvendes flere forskellige indberetningsformater, gør det vanskeligt for fabrikanter og importører at opfylde deres indberetningsforpligtelser og giver medlemsstaterne og Kommissionen meget arbejde med at sammenligne, analysere og drage konklusioner på grundlag af de modtagne oplysninger. På denne baggrund bør der indføres et fælles format, som er obligatorisk at anvende ved indberetning af oplysninger om ingredienser og emissioner. Der bør sikres størst mulig gennemsigtighed for offentligheden i oplysningerne om varerne, samtidig med at det påses, at der på passende måde tages hensyn til tobaksvarefabrikanternes kommercielle og intellektuelle ejendomsret,
  navnlig små og mellemstore virksomheders (SMV'er) rettigheder
  .

Ændring 10

Forslag til direktiv

Betragtning 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (14) | Manglen på en harmoniseret tilgang til reguleringen af ingredienser indvirker på det indre markeds funktion og har konsekvenser for de frie varebevægelser i
  EU
  . Nogle medlemsstater har vedtaget lovgivning eller indgået bindende aftaler med industrien om at tillade eller forbyde visse ingredienser. Som følge heraf er visse ingredienser reguleret i nogle medlemsstater, men ikke i andre. Medlemsstaterne går også frem på forskellig måde for så vidt angår tilsætningsstoffer, der er integreret i filteret på cigaretter, samt tilsætningsstoffer, der farver tobaksrøgen. Harmoniseres der ikke, forventes barriererne på det indre marked — under hensyntagen til gennemførelsen af FCTC og de tilhørende retningslinjer og i lyset af de erfaringer, der er høstet i andre jurisdiktioner uden for Unionen — at ville blive større i de kommende år. I henhold til retningslinjerne for artikel 9 og 10 i FCTC skal det navnlig sikres, at ingredienser, der forbedrer smagsindtrykket af tobaksvarer, skaber det indtryk, at tobaksvaren har sundhedsmæssige fordele, sættes i forbindelse med energi og vitalitet eller har farvende egenskaber, fjernes. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14)

Manglen på en harmoniseret tilgang til reguleringen af ingredienser indvirker på det indre markeds funktion og har konsekvenser for de frie varebevægelser i
  EU
  . Nogle medlemsstater har vedtaget lovgivning eller indgået bindende aftaler med industrien om at tillade eller forbyde visse ingredienser. Som følge heraf er visse ingredienser reguleret i nogle medlemsstater, men ikke i andre. Medlemsstaterne går også frem på forskellig måde for så vidt angår tilsætningsstoffer, der er integreret i filteret på cigaretter, samt tilsætningsstoffer, der farver tobaksrøgen. Harmoniseres der ikke, forventes barriererne på det indre marked — under hensyntagen til gennemførelsen af FCTC og de tilhørende retningslinjer og i lyset af de erfaringer, der er høstet i andre jurisdiktioner uden for Unionen — at ville blive større i de kommende år. I henhold til retningslinjerne for artikel 9 og 10 i FCTC skal det navnlig sikres, at ingredienser, der forbedrer smagsindtrykket af tobaksvarer, skaber det indtryk, at tobaksvaren har sundhedsmæssige fordele, sættes i forbindelse med energi og vitalitet eller har farvende egenskaber, fjernes.

| (14) | Manglen på en harmoniseret tilgang til reguleringen af ingredienser indvirker på det indre markeds funktion og har konsekvenser for de frie varebevægelser i
  Unionen
  . Nogle medlemsstater har vedtaget lovgivning eller indgået bindende aftaler med industrien om at tillade eller forbyde visse ingredienser. Som følge heraf er visse ingredienser reguleret i nogle medlemsstater, men ikke i andre. Medlemsstaterne går også frem på forskellig måde for så vidt angår tilsætningsstoffer, der er integreret i filteret på cigaretter, samt tilsætningsstoffer, der farver tobaksrøgen. Harmoniseres der ikke, forventes barriererne på det indre marked — under hensyntagen til gennemførelsen af FCTC og de tilhørende retningslinjer og i lyset af de erfaringer, der er høstet i andre jurisdiktioner uden for Unionen — at ville blive større i de kommende år. I henhold til retningslinjerne for artikel 9 og 10 i FCTC skal det navnlig sikres, at ingredienser, der forbedrer smagsindtrykket af tobaksvarer, skaber det indtryk, at tobaksvaren har sundhedsmæssige fordele, sættes i forbindelse med energi og vitalitet eller har farvende egenskaber, fjernes.
  De ingredienser, som øger afhængighed og toksicitet, bør ligeledes fjernes. |
| --- | --- |

(14)

Manglen på en harmoniseret tilgang til reguleringen af ingredienser indvirker på det indre markeds funktion og har konsekvenser for de frie varebevægelser i
  Unionen
  . Nogle medlemsstater har vedtaget lovgivning eller indgået bindende aftaler med industrien om at tillade eller forbyde visse ingredienser. Som følge heraf er visse ingredienser reguleret i nogle medlemsstater, men ikke i andre. Medlemsstaterne går også frem på forskellig måde for så vidt angår tilsætningsstoffer, der er integreret i filteret på cigaretter, samt tilsætningsstoffer, der farver tobaksrøgen. Harmoniseres der ikke, forventes barriererne på det indre marked — under hensyntagen til gennemførelsen af FCTC og de tilhørende retningslinjer og i lyset af de erfaringer, der er høstet i andre jurisdiktioner uden for Unionen — at ville blive større i de kommende år. I henhold til retningslinjerne for artikel 9 og 10 i FCTC skal det navnlig sikres, at ingredienser, der forbedrer smagsindtrykket af tobaksvarer, skaber det indtryk, at tobaksvaren har sundhedsmæssige fordele, sættes i forbindelse med energi og vitalitet eller har farvende egenskaber, fjernes.
  De ingredienser, som øger afhængighed og toksicitet, bør ligeledes fjernes.

Ændring 11

Forslag til direktiv

Betragtning 14 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (14a) | De tilsætningsstoffer, som anvendes i tobaksvarer, bør med henblik på at beskytte menneskers sundhed undergå en sikkerhedsvurdering. Tilsætningsstoffer bør kun tillades i tobaksprodukter, hvis de er anført på en EU-liste over godkendte tilsætningsstoffer. Den pågældende liste bør ligeledes indeholde alle betingelser eller begrænsninger vedrørende anvendelsen af tilladte tilsætningsstoffer. Tobaksvarer, der indeholder tilsætningsstoffer, som ikke er anført på EU-listen, eller som anvendes på en måde, der ikke opfylder bestemmelserne i dette direktiv, bør ikke bringes i omsætning i Unionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14a)

De tilsætningsstoffer, som anvendes i tobaksvarer, bør med henblik på at beskytte menneskers sundhed undergå en sikkerhedsvurdering. Tilsætningsstoffer bør kun tillades i tobaksprodukter, hvis de er anført på en EU-liste over godkendte tilsætningsstoffer. Den pågældende liste bør ligeledes indeholde alle betingelser eller begrænsninger vedrørende anvendelsen af tilladte tilsætningsstoffer. Tobaksvarer, der indeholder tilsætningsstoffer, som ikke er anført på EU-listen, eller som anvendes på en måde, der ikke opfylder bestemmelserne i dette direktiv, bør ikke bringes i omsætning i Unionen.

Ændring 12

Forslag til direktiv

Betragtning 14 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (14b) | Det er vigtigt ikke blot at tage højde for selve egenskaberne i tilsætningsstofferne, men ligeledes deres forbrændingsprodukter. Hverken tilsætningsstofferne eller deres forbrændingsprodukter bør være af en sådan art, at de opfylder kriterierne for klassificering som farlig i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger

   (2)

  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(14b)

Det er vigtigt ikke blot at tage højde for selve egenskaberne i tilsætningsstofferne, men ligeledes deres forbrændingsprodukter. Hverken tilsætningsstofferne eller deres forbrændingsprodukter bør være af en sådan art, at de opfylder kriterierne for klassificering som farlig i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger

   (2)

  .

Ændring 13

Forslag til direktiv

Betragtning 15

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (15) | Sandsynligheden for indbyrdes afvigelser mellem de forskellige regelsæt øges yderligere af bekymringerne vedrørende tobaksvarer
  , herunder røgfrie tobaksvarer,
  med en kendetegnende aroma af andet end tobak, som kan påvirke antallet af personer, der indleder et tobaksforbrug, eller påvirke forbrugsmønstrene. For eksempel er salget af produkter med mentolsmag i mange lande steget gradvist, selv om antallet af rygere som helhed er faldet. En række undersøgelser peger på, at tobaksvarer med mentolsmag kan medvirke til, at rygere i højere grad inhalerer, og påvirke antallet af unge, der begynder at ryge, i opadgående retning. Tiltag, der resulterer i uberettiget forskelsbehandling mellem aromatiserede cigaretter (f.eks. mentol- og nellikecigaretter), bør undgås. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15)

Sandsynligheden for indbyrdes afvigelser mellem de forskellige regelsæt øges yderligere af bekymringerne vedrørende tobaksvarer
  , herunder røgfrie tobaksvarer,
  med en kendetegnende aroma af andet end tobak, som kan påvirke antallet af personer, der indleder et tobaksforbrug, eller påvirke forbrugsmønstrene. For eksempel er salget af produkter med mentolsmag i mange lande steget gradvist, selv om antallet af rygere som helhed er faldet. En række undersøgelser peger på, at tobaksvarer med mentolsmag kan medvirke til, at rygere i højere grad inhalerer, og påvirke antallet af unge, der begynder at ryge, i opadgående retning. Tiltag, der resulterer i uberettiget forskelsbehandling mellem aromatiserede cigaretter (f.eks. mentol- og nellikecigaretter), bør undgås.

| (15) | Sandsynligheden for indbyrdes afvigelser mellem de forskellige regelsæt øges yderligere af bekymringerne vedrørende tobaksvarer med en kendetegnende aroma af andet end tobak, som kan påvirke antallet af personer, der indleder et tobaksforbrug, eller påvirke forbrugsmønstrene. For eksempel er salget af produkter med mentolsmag i mange lande steget gradvist, selv om antallet af rygere som helhed er faldet. En række undersøgelser peger på, at tobaksvarer med mentolsmag kan medvirke til, at rygere i højere grad inhalerer, og påvirke antallet af unge, der begynder at ryge, i opadgående retning. Tiltag, der resulterer i uberettiget forskelsbehandling mellem aromatiserede cigaretter (f.eks. mentol- og nellikecigaretter), bør undgås. |
| --- | --- |

(15)

Sandsynligheden for indbyrdes afvigelser mellem de forskellige regelsæt øges yderligere af bekymringerne vedrørende tobaksvarer med en kendetegnende aroma af andet end tobak, som kan påvirke antallet af personer, der indleder et tobaksforbrug, eller påvirke forbrugsmønstrene. For eksempel er salget af produkter med mentolsmag i mange lande steget gradvist, selv om antallet af rygere som helhed er faldet. En række undersøgelser peger på, at tobaksvarer med mentolsmag kan medvirke til, at rygere i højere grad inhalerer, og påvirke antallet af unge, der begynder at ryge, i opadgående retning. Tiltag, der resulterer i uberettiget forskelsbehandling mellem aromatiserede cigaretter (f.eks. mentol- og nellikecigaretter), bør undgås.

Ændring 14

Forslag til direktiv

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (16) | Forbuddet mod tobaksvarer med kendetegnende aromaer er ikke et totalforbud mod at anvende de enkelte tilsætningsstoffer, men en forpligtelse for fabrikanterne til at reducere mængden af tilsætningsstoffet eller kombinationen af tilsætningsstoffer i en sådan grad, at tilsætningsstofferne ikke længere giver en kendetegnende aroma. Det bør være tilladt at anvende tilsætningsstoffer, der er nødvendige for at kunne fremstille tobaksvarer, så længe stofferne ikke giver produktet en kendetegnende aroma. Kommissionen bør sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af bestemmelsen om kendetegnende aromaer. Medlemsstaterne og Kommissionen bør i beslutningsprocessen lade sig bistå af uafhængige paneler. Anvendelsen af dette direktiv bør ikke indebære forskelsbehandling mellem forskellige tobakssorter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16)

Forbuddet mod tobaksvarer med kendetegnende aromaer er ikke et totalforbud mod at anvende de enkelte tilsætningsstoffer, men en forpligtelse for fabrikanterne til at reducere mængden af tilsætningsstoffet eller kombinationen af tilsætningsstoffer i en sådan grad, at tilsætningsstofferne ikke længere giver en kendetegnende aroma. Det bør være tilladt at anvende tilsætningsstoffer, der er nødvendige for at kunne fremstille tobaksvarer, så længe stofferne ikke giver produktet en kendetegnende aroma. Kommissionen bør sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af bestemmelsen om kendetegnende aromaer. Medlemsstaterne og Kommissionen bør i beslutningsprocessen lade sig bistå af uafhængige paneler. Anvendelsen af dette direktiv bør ikke indebære forskelsbehandling mellem forskellige tobakssorter.

udgår

Ændring 15

Forslag til direktiv

Betragtning 17

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (17) | Visse tilsætningsstoffer anvendes for at give det indtryk, at tobaksvarerne frembyder sundhedsmæssige fordele, udgør en begrænset sundhedsfare eller skærper årvågenhed og fysiske præstationer.
  Disse tilsætningsstoffer bør forbydes for
  at sikre ensartede regler og et højt sundhedsbeskyttelsesniveau. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17)

Visse tilsætningsstoffer anvendes for at give det indtryk, at tobaksvarerne frembyder sundhedsmæssige fordele, udgør en begrænset sundhedsfare eller skærper årvågenhed og fysiske præstationer.
  Disse tilsætningsstoffer bør forbydes for
  at sikre ensartede regler og et højt sundhedsbeskyttelsesniveau.

| (17) | Visse tilsætningsstoffer anvendes for at give det indtryk, at tobaksvarerne frembyder sundhedsmæssige fordele, udgør en begrænset sundhedsfare eller skærper årvågenhed og fysiske præstationer.
  For
  at sikre ensartede regler og et højt sundhedsbeskyttelsesniveau
  bør disse tilsætningsstoffer ikke godkendes
  .
  Desuden bør tilsætningsstoffer, som afgiver en kendetegnende aroma, ikke godkendes. Dette bør ikke føre til et forbud mod anvendelse af samtlige individuelle tilsætningsstoffer. Det bør dog pålægges fabrikanterne at mindske anvendelsen af et tilsætningsstof eller en kombination af tilsætningsstoffer i en sådan grad, at tilsætningsstofferne ikke længere resulterer i en kendetegnende aroma. Det bør være muligt at godkende anvendelsen af tilsætningsstoffer, der er afgørende for produktionen af tobaksvarer, så længe disse tilsætningsstoffer ikke resulterer i en kendetegnende aroma og ikke er forbundet med sådanne produkters tiltrækningskraft. |
| --- | --- |

(17)

Visse tilsætningsstoffer anvendes for at give det indtryk, at tobaksvarerne frembyder sundhedsmæssige fordele, udgør en begrænset sundhedsfare eller skærper årvågenhed og fysiske præstationer.
  For
  at sikre ensartede regler og et højt sundhedsbeskyttelsesniveau
  bør disse tilsætningsstoffer ikke godkendes
  .
  Desuden bør tilsætningsstoffer, som afgiver en kendetegnende aroma, ikke godkendes. Dette bør ikke føre til et forbud mod anvendelse af samtlige individuelle tilsætningsstoffer. Det bør dog pålægges fabrikanterne at mindske anvendelsen af et tilsætningsstof eller en kombination af tilsætningsstoffer i en sådan grad, at tilsætningsstofferne ikke længere resulterer i en kendetegnende aroma. Det bør være muligt at godkende anvendelsen af tilsætningsstoffer, der er afgørende for produktionen af tobaksvarer, så længe disse tilsætningsstoffer ikke resulterer i en kendetegnende aroma og ikke er forbundet med sådanne produkters tiltrækningskraft.

Ændring 16

Forslag til direktiv

Betragtning 17 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (17a) | Et stigende antal mennesker, hvoraf hovedparten er børn, lider af astma og forskellige allergier. Der foreligger ifølge WHO ikke viden om alle årsager til astma, men det er nødvendigt at forhindre risikofaktorer, herunder allergener, tobak and kemiske irritationsmidler, for at kunne forbedre menneskers livskvalitet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17a)

Et stigende antal mennesker, hvoraf hovedparten er børn, lider af astma og forskellige allergier. Der foreligger ifølge WHO ikke viden om alle årsager til astma, men det er nødvendigt at forhindre risikofaktorer, herunder allergener, tobak and kemiske irritationsmidler, for at kunne forbedre menneskers livskvalitet.

Ændring 17

Forslag til direktiv

Betragtning 18

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (18) | På baggrund af direktivets fokus på unge bør andre tobaksvarer end cigaretter samt rulletobak og
  røgfri tobak
  , som primært forbruges af ældre forbrugere, være undtaget fra visse af kravene vedrørende ingredienser, så længe der ikke sker en væsentlig ændring i forholdene med hensyn til omsætningen eller forbrugsmønstrene blandt de unge. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18)

På baggrund af direktivets fokus på unge bør andre tobaksvarer end cigaretter samt rulletobak og
  røgfri tobak
  , som primært forbruges af ældre forbrugere, være undtaget fra visse af kravene vedrørende ingredienser, så længe der ikke sker en væsentlig ændring i forholdene med hensyn til omsætningen eller forbrugsmønstrene blandt de unge.

| (18) | På baggrund af direktivets fokus på unge bør andre tobaksvarer end cigaretter samt rulletobak og
  vandpibetobak
  , som primært forbruges af ældre forbrugere, være undtaget fra visse af kravene vedrørende ingredienser, så længe der ikke sker en væsentlig ændring i forholdene med hensyn til omsætningen eller forbrugsmønstrene blandt de unge. |
| --- | --- |

(18)

På baggrund af direktivets fokus på unge bør andre tobaksvarer end cigaretter samt rulletobak og
  vandpibetobak
  , som primært forbruges af ældre forbrugere, være undtaget fra visse af kravene vedrørende ingredienser, så længe der ikke sker en væsentlig ændring i forholdene med hensyn til omsætningen eller forbrugsmønstrene blandt de unge.

Ændring 18

Forslag til direktiv

Betragtning 18 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (18a) | Medlemsstaterne bør opfordres til, hvis de ikke allerede har gjort det, at udforme deres nationale lovgivning om beskyttelse af unge mennesker på en sådan måde, at tobaksvarer ikke må sælges til eller anvendes af unge mennesker under 18 år; Medlemsstaterne bør ligeledes sikre, at sådanne forbud overholdes. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18a)

Medlemsstaterne bør opfordres til, hvis de ikke allerede har gjort det, at udforme deres nationale lovgivning om beskyttelse af unge mennesker på en sådan måde, at tobaksvarer ikke må sælges til eller anvendes af unge mennesker under 18 år; Medlemsstaterne bør ligeledes sikre, at sådanne forbud overholdes.

Ændring 19

Forslag til direktiv

Betragtning 18 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (18b) | I artikel 16 i FCTC påpeges det, at parterne i konventionen er ansvarlige for at håndtere produkter, der henvender sig til mindreårige forbrugere, såsom fødevarer og legetøj i form af tobaksvarer, der kan virke tiltrækkende på mindreårige. Der er i de seneste år blevet bragt adskillige produkter, eksempelvis e-cigaretter (med shishatobak), i omsætning, som ikke indeholder nikotin, men som har form af en cigaret og forsøger at efterligne rygeprocessen ved hjælp af stoffer, der fordamper, hvis uskadelighed endnu ikke er videnskabeligt bevist, samt ved hjælp af et elektrisk lys, der imiterer cigaretters forbrændingsproces. Sådanne produkter er tydeligvis produceret med henblik på at appellere til unge og mindreårige forbrugere og bliver mere og mere populære blandt mindreårige i adskillige medlemsstater. Der gives udtryk for stigende bekymring over de vaner, der opstår hos unge forbrugere og mindreårige gennem brugen af disse imitationscigaretter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18b)

I artikel 16 i FCTC påpeges det, at parterne i konventionen er ansvarlige for at håndtere produkter, der henvender sig til mindreårige forbrugere, såsom fødevarer og legetøj i form af tobaksvarer, der kan virke tiltrækkende på mindreårige. Der er i de seneste år blevet bragt adskillige produkter, eksempelvis e-cigaretter (med shishatobak), i omsætning, som ikke indeholder nikotin, men som har form af en cigaret og forsøger at efterligne rygeprocessen ved hjælp af stoffer, der fordamper, hvis uskadelighed endnu ikke er videnskabeligt bevist, samt ved hjælp af et elektrisk lys, der imiterer cigaretters forbrændingsproces. Sådanne produkter er tydeligvis produceret med henblik på at appellere til unge og mindreårige forbrugere og bliver mere og mere populære blandt mindreårige i adskillige medlemsstater. Der gives udtryk for stigende bekymring over de vaner, der opstår hos unge forbrugere og mindreårige gennem brugen af disse imitationscigaretter.

Ændring 20

Forslag til direktiv

Betragtning 20

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (20) | Disse forskelle kan skabe handelshindringer og dermed hæmme et velfungerende indre marked for tobaksvarer og bør derfor fjernes. Forbrugerne kan desuden være bedre orienteret om de sundhedsmæssige risici ved tobaksvarer i nogle medlemsstater end i andre. Uden yderligere initiativer på EU-plan vil de eksisterende forskelle kunne forventes at ville blive endnu større i de kommende år. |

Kommissionens forslag

Ændring

(20)

Disse forskelle kan skabe handelshindringer og dermed hæmme et velfungerende indre marked for tobaksvarer og bør derfor fjernes. Forbrugerne kan desuden være bedre orienteret om de sundhedsmæssige risici ved tobaksvarer i nogle medlemsstater end i andre. Uden yderligere initiativer på EU-plan vil de eksisterende forskelle kunne forventes at ville blive endnu større i de kommende år.

| (20) | Disse forskelle kan skabe handelshindringer og dermed hæmme et velfungerende indre marked for tobaksvarer og bør derfor fjernes. Forbrugerne kan desuden være bedre orienteret om de sundhedsmæssige risici ved tobaksvarer i nogle medlemsstater end i andre. Uden yderligere
  harmoniserende
  initiativer på EU-plan vil de eksisterende forskelle kunne forventes at ville blive endnu større i de kommende år. |
| --- | --- |

(20)

Disse forskelle kan skabe handelshindringer og dermed hæmme et velfungerende indre marked for tobaksvarer og bør derfor fjernes. Forbrugerne kan desuden være bedre orienteret om de sundhedsmæssige risici ved tobaksvarer i nogle medlemsstater end i andre. Uden yderligere
  harmoniserende
  initiativer på EU-plan vil de eksisterende forskelle kunne forventes at ville blive endnu større i de kommende år.

Ændring 21

Forslag til direktiv

Betragtning 22

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (22) | Mærkningsbestemmelserne bør ligeledes tilpasses til den seneste videnskabelige evidens. F.eks. har angivelserne af emissionsindholdet af tjære, nikotin og kulilte på cigaretpakninger vist sig at være vildledende, da de giver forbrugerne den opfattelse, at visse cigaretter er mindre skadelige end andre. Den foreliggende dokumentation tyder desuden på, at store, kombinerede sundhedsadvarsler er mere effektive end rent tekstbaserede advarsler (tekstadvarsler). I lyset heraf bør kombinerede sundhedsadvarsler være obligatoriske i hele Unionen og dække en betydelig del af pakningens synlige overflader. Der bør fastsættes en minimumsstørrelse for alle sundhedsadvarsler for at sikre, at de er synlige og effektive. |

Kommissionens forslag

Ændring

(22)

Mærkningsbestemmelserne bør ligeledes tilpasses til den seneste videnskabelige evidens. F.eks. har angivelserne af emissionsindholdet af tjære, nikotin og kulilte på cigaretpakninger vist sig at være vildledende, da de giver forbrugerne den opfattelse, at visse cigaretter er mindre skadelige end andre. Den foreliggende dokumentation tyder desuden på, at store, kombinerede sundhedsadvarsler er mere effektive end rent tekstbaserede advarsler (tekstadvarsler). I lyset heraf bør kombinerede sundhedsadvarsler være obligatoriske i hele Unionen og dække en betydelig del af pakningens synlige overflader. Der bør fastsættes en minimumsstørrelse for alle sundhedsadvarsler for at sikre, at de er synlige og effektive.

| (22) | Mærkningsbestemmelserne bør ligeledes tilpasses til den seneste videnskabelige evidens. F.eks. har angivelserne af emissionsindholdet af tjære, nikotin og kulilte på cigaretpakninger vist sig at være vildledende, da de giver forbrugerne den opfattelse, at visse cigaretter er mindre skadelige end andre. Den foreliggende dokumentation tyder desuden på, at store, kombinerede sundhedsadvarsler
  med billede og tekst
  er mere effektive end rent tekstbaserede advarsler (tekstadvarsler). I lyset heraf bør kombinerede sundhedsadvarsler være obligatoriske i hele Unionen og dække en betydelig del af pakningens synlige overflader. Der bør fastsættes en minimumsstørrelse for alle sundhedsadvarsler for at sikre, at de er synlige og effektive. |
| --- | --- |

(22)

Mærkningsbestemmelserne bør ligeledes tilpasses til den seneste videnskabelige evidens. F.eks. har angivelserne af emissionsindholdet af tjære, nikotin og kulilte på cigaretpakninger vist sig at være vildledende, da de giver forbrugerne den opfattelse, at visse cigaretter er mindre skadelige end andre. Den foreliggende dokumentation tyder desuden på, at store, kombinerede sundhedsadvarsler
  med billede og tekst
  er mere effektive end rent tekstbaserede advarsler (tekstadvarsler). I lyset heraf bør kombinerede sundhedsadvarsler være obligatoriske i hele Unionen og dække en betydelig del af pakningens synlige overflader. Der bør fastsættes en minimumsstørrelse for alle sundhedsadvarsler for at sikre, at de er synlige og effektive.

Ændring 22

Forslag til direktiv

Betragtning 23

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (23) | Med henblik på at sikre integriteten og synligheden af sundhedsadvarsler og opnå den maksimale effekt af disse bør der fastsættes bestemmelser vedrørende advarslernes dimensioner og vedrørende visse aspekter af tobakspakningens udseende
  , herunder åbningsmekanismen
  . Pakningen og produkterne kan vildlede forbrugerne, især unge, ved at give indtryk af, at produkter er mindre sundhedsskadelige. Dette er blandt andet tilfældet med visse tekster eller features såsom »lavt tjæreindhold«, »light«, »ultralight«, »mild«, »naturlig«, »økologisk«, »uden tilsætningsstoffer«, »uden aromastoffer«, »tynd«, navne, billeder og figurer eller andre tegn. Tilsvarende kan de individuelle cigaretters størrelse og udseende være vildledende for forbrugerne, som kan få det indtryk, at nogle cigaretter er mindre skadelige end andre. Det fremgik af en undersøgelse af nyere dato, at rygere, der røg tynde cigaretter, i større udstrækning troede, at deres favoritmærke var mindre skadeligt end andre mærker. Dette er et problem, der bør løses. |

Kommissionens forslag

Ændring

(23)

Med henblik på at sikre integriteten og synligheden af sundhedsadvarsler og opnå den maksimale effekt af disse bør der fastsættes bestemmelser vedrørende advarslernes dimensioner og vedrørende visse aspekter af tobakspakningens udseende
  , herunder åbningsmekanismen
  . Pakningen og produkterne kan vildlede forbrugerne, især unge, ved at give indtryk af, at produkter er mindre sundhedsskadelige. Dette er blandt andet tilfældet med visse tekster eller features såsom »lavt tjæreindhold«, »light«, »ultralight«, »mild«, »naturlig«, »økologisk«, »uden tilsætningsstoffer«, »uden aromastoffer«, »tynd«, navne, billeder og figurer eller andre tegn. Tilsvarende kan de individuelle cigaretters størrelse og udseende være vildledende for forbrugerne, som kan få det indtryk, at nogle cigaretter er mindre skadelige end andre. Det fremgik af en undersøgelse af nyere dato, at rygere, der røg tynde cigaretter, i større udstrækning troede, at deres favoritmærke var mindre skadeligt end andre mærker. Dette er et problem, der bør løses.

| (23) | Med henblik på at sikre integriteten og synligheden af sundhedsadvarsler og opnå den maksimale effekt af disse bør der fastsættes bestemmelser vedrørende advarslernes dimensioner og vedrørende visse aspekter af tobakspakningens udseende. Pakningen og produkterne kan vildlede forbrugerne, især unge, ved at give indtryk af, at produkter er mindre sundhedsskadelige. Dette er blandt andet tilfældet med visse tekster eller features såsom »lavt tjæreindhold«, »light«, »ultralight«, »mild«, »naturlig«, »økologisk«, »uden tilsætningsstoffer«, »uden aromastoffer«, »tynd«, navne, billeder og figurer eller andre tegn. Tilsvarende kan de individuelle cigaretters størrelse og udseende være vildledende for forbrugerne, som kan få det indtryk, at nogle cigaretter er mindre skadelige end andre. Det fremgik af en undersøgelse af nyere dato, at rygere, der røg tynde cigaretter, i større udstrækning troede, at deres favoritmærke var mindre skadeligt end andre mærker. Dette er et problem, der bør løses. |
| --- | --- |

(23)

Med henblik på at sikre integriteten og synligheden af sundhedsadvarsler og opnå den maksimale effekt af disse bør der fastsættes bestemmelser vedrørende advarslernes dimensioner og vedrørende visse aspekter af tobakspakningens udseende. Pakningen og produkterne kan vildlede forbrugerne, især unge, ved at give indtryk af, at produkter er mindre sundhedsskadelige. Dette er blandt andet tilfældet med visse tekster eller features såsom »lavt tjæreindhold«, »light«, »ultralight«, »mild«, »naturlig«, »økologisk«, »uden tilsætningsstoffer«, »uden aromastoffer«, »tynd«, navne, billeder og figurer eller andre tegn. Tilsvarende kan de individuelle cigaretters størrelse og udseende være vildledende for forbrugerne, som kan få det indtryk, at nogle cigaretter er mindre skadelige end andre. Det fremgik af en undersøgelse af nyere dato, at rygere, der røg tynde cigaretter, i større udstrækning troede, at deres favoritmærke var mindre skadeligt end andre mærker. Dette er et problem, der bør løses.

Ændring 23

Forslag til direktiv

Betragtning 23 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (23a) | Det er påvist, at tobaksvarer indeholder og afgiver mange skadelige og kræftfremkaldende stoffer, der er sundhedsfarlige, når de brændes. Videnskabelige undersøgelser har klart dokumenteret, at passiv rygning forårsager død, sygdom og invaliditet og udgør en fare for navnlig fostre og spædbørn. Passiv rygning kan forårsage eller forværre luftvejssygdomme hos personer, der indånder røgen. Sundhedsadvarsler bør derfor ligeledes henlede opmærksomheden på sundhedsfarerne ved passiv rygning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(23a)

Det er påvist, at tobaksvarer indeholder og afgiver mange skadelige og kræftfremkaldende stoffer, der er sundhedsfarlige, når de brændes. Videnskabelige undersøgelser har klart dokumenteret, at passiv rygning forårsager død, sygdom og invaliditet og udgør en fare for navnlig fostre og spædbørn. Passiv rygning kan forårsage eller forværre luftvejssygdomme hos personer, der indånder røgen. Sundhedsadvarsler bør derfor ligeledes henlede opmærksomheden på sundhedsfarerne ved passiv rygning.

Ændring 24

Forslag til direktiv

Betragtning 24

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (24) | Anden røgtobak end cigaretter
  og
  rulletobak, som primært forbruges af ældre forbrugere, bør være undtaget fra visse mærkningskrav, så længe der ikke sker en væsentlig ændring i forholdene med hensyn til omsætningen eller forbrugsmønstrene blandt de unge. Mærkningen af disse andre tobaksvarer bør følge særlige regler. Det bør sikres, at sundhedsadvarslerne på røgfrie tobaksvarer er synlige. Advarslerne bør derfor anbringes på de to primære overflader på emballagen om røgfrie tobaksvarer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(24)

Anden røgtobak end cigaretter
  og
  rulletobak, som primært forbruges af ældre forbrugere, bør være undtaget fra visse mærkningskrav, så længe der ikke sker en væsentlig ændring i forholdene med hensyn til omsætningen eller forbrugsmønstrene blandt de unge. Mærkningen af disse andre tobaksvarer bør følge særlige regler. Det bør sikres, at sundhedsadvarslerne på røgfrie tobaksvarer er synlige. Advarslerne bør derfor anbringes på de to primære overflader på emballagen om røgfrie tobaksvarer.

| (24) | Anden røgtobak end cigaretter, rulletobak
  og vandpibetobak
  , som primært forbruges af ældre forbrugere, bør være undtaget fra visse mærkningskrav, så længe der ikke sker en væsentlig ændring i forholdene med hensyn til omsætningen eller forbrugsmønstrene blandt de unge. Mærkningen af disse andre tobaksvarer bør følge særlige regler. Det bør sikres, at sundhedsadvarslerne på røgfrie tobaksvarer er synlige. Advarslerne bør derfor anbringes på de to primære overflader på emballagen om røgfrie tobaksvarer. |
| --- | --- |

(24)

Anden røgtobak end cigaretter, rulletobak
  og vandpibetobak
  , som primært forbruges af ældre forbrugere, bør være undtaget fra visse mærkningskrav, så længe der ikke sker en væsentlig ændring i forholdene med hensyn til omsætningen eller forbrugsmønstrene blandt de unge. Mærkningen af disse andre tobaksvarer bør følge særlige regler. Det bør sikres, at sundhedsadvarslerne på røgfrie tobaksvarer er synlige. Advarslerne bør derfor anbringes på de to primære overflader på emballagen om røgfrie tobaksvarer.

Ændring 25

Forslag til direktiv

Betragtning 26

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (26) | Der markedsføres betydelige mængder ulovlige produkter, som ikke opfylder kravene i direktiv 2001/37/EF, og noget tyder på, at omsætningen muligvis kan forventes at ville stige yderligere. Disse produkter underminerer de frie varebevægelser for produkter, der er i overensstemmelse med lovgivningen, og den beskyttelse, de forskellige regelsæt om bekæmpelse af tobaksforbruget ellers skulle yde. FCTC forpligter desuden Unionen til at bekæmpe ulovlige produkter som led i en samlet politik til bekæmpelse af tobaksforbruget. Det bør derfor fastsættes, at tobaksvareenkeltpakninger skal mærkes entydigt og sikkert, og flytning af dem registreres, således at disse produkter kan følges og spores i Unionen, og så deres overensstemmelse med dette direktiv kan overvåges og håndhæves bedre. Der bør tillige fastsættes bestemmelser om indførelse af sikkerhedsfeatures, som vil gøre det lettere at kontrollere produkters ægthed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(26)

Der markedsføres betydelige mængder ulovlige produkter, som ikke opfylder kravene i direktiv 2001/37/EF, og noget tyder på, at omsætningen muligvis kan forventes at ville stige yderligere. Disse produkter underminerer de frie varebevægelser for produkter, der er i overensstemmelse med lovgivningen, og den beskyttelse, de forskellige regelsæt om bekæmpelse af tobaksforbruget ellers skulle yde. FCTC forpligter desuden Unionen til at bekæmpe ulovlige produkter som led i en samlet politik til bekæmpelse af tobaksforbruget. Det bør derfor fastsættes, at tobaksvareenkeltpakninger skal mærkes entydigt og sikkert, og flytning af dem registreres, således at disse produkter kan følges og spores i Unionen, og så deres overensstemmelse med dette direktiv kan overvåges og håndhæves bedre. Der bør tillige fastsættes bestemmelser om indførelse af sikkerhedsfeatures, som vil gøre det lettere at kontrollere produkters ægthed.

| (26) | Der markedsføres betydelige mængder ulovlige produkter, som ikke opfylder kravene i direktiv 2001/37/EF, og noget tyder på, at omsætningen muligvis kan forventes at ville stige yderligere. Disse produkter underminerer de frie varebevægelser for produkter, der er i overensstemmelse med lovgivningen, og den beskyttelse, de forskellige regelsæt om bekæmpelse af tobaksforbruget ellers skulle yde. FCTC forpligter desuden Unionen til at bekæmpe ulovlige produkter som led i en samlet politik til bekæmpelse af tobaksforbruget. Det bør derfor fastsættes, at tobaksvareenkeltpakninger
  og eventuel ydre transportemballage
  skal mærkes entydigt og sikkert, og flytning af dem registreres, således at disse produkter kan følges og spores i Unionen, og så deres overensstemmelse med dette direktiv kan overvåges og håndhæves bedre. Der bør tillige fastsættes bestemmelser om indførelse af sikkerhedsfeatures, som vil gøre det lettere at kontrollere produkters ægthed
  , og som vil sikre, at de entydige identifikatorer for enkeltpakningerne er knyttet til den entydige identifikator på den ydre transportemballage
  . |
| --- | --- |

(26)

Der markedsføres betydelige mængder ulovlige produkter, som ikke opfylder kravene i direktiv 2001/37/EF, og noget tyder på, at omsætningen muligvis kan forventes at ville stige yderligere. Disse produkter underminerer de frie varebevægelser for produkter, der er i overensstemmelse med lovgivningen, og den beskyttelse, de forskellige regelsæt om bekæmpelse af tobaksforbruget ellers skulle yde. FCTC forpligter desuden Unionen til at bekæmpe ulovlige produkter som led i en samlet politik til bekæmpelse af tobaksforbruget. Det bør derfor fastsættes, at tobaksvareenkeltpakninger
  og eventuel ydre transportemballage
  skal mærkes entydigt og sikkert, og flytning af dem registreres, således at disse produkter kan følges og spores i Unionen, og så deres overensstemmelse med dette direktiv kan overvåges og håndhæves bedre. Der bør tillige fastsættes bestemmelser om indførelse af sikkerhedsfeatures, som vil gøre det lettere at kontrollere produkters ægthed
  , og som vil sikre, at de entydige identifikatorer for enkeltpakningerne er knyttet til den entydige identifikator på den ydre transportemballage
  .

Ændring 26

Forslag til direktiv

Betragtning 28

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (28) | Med henblik på at sikre uafhængighed og gennemsigtighed bør tobaksvarefabrikanterne pålægges at indgå aftaler om lagring af data med uafhængige tredjeparter
  under
  en ekstern
  revisors auspicier
  . Data vedrørende »tracking and tracing«-systemet bør holdes adskilt fra andre virksomhedsrelevante data og til enhver tid være under kontrol af og tilgængelige for medlemsstaternes kompetente myndigheder og Kommissionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(28)

Med henblik på at sikre uafhængighed og gennemsigtighed bør tobaksvarefabrikanterne pålægges at indgå aftaler om lagring af data med uafhængige tredjeparter
  under
  en ekstern
  revisors auspicier
  . Data vedrørende »tracking and tracing«-systemet bør holdes adskilt fra andre virksomhedsrelevante data og til enhver tid være under kontrol af og tilgængelige for medlemsstaternes kompetente myndigheder og Kommissionen.

| (28) | Med henblik på at sikre uafhængighed og gennemsigtighed bør tobaksvarefabrikanterne pålægges at indgå aftaler om lagring af data med uafhængige tredjeparter
  . Sådanne aftalers egnethed bør godkendes og overvåges af Kommissionen bistået af
  en
  uafhængig
  ekstern
  revisor
  . Data vedrørende »tracking and tracing«-systemet bør holdes adskilt fra andre virksomhedsrelevante data og til enhver tid være under kontrol af og tilgængelige for medlemsstaternes kompetente myndigheder og Kommissionen. |
| --- | --- |

(28)

Med henblik på at sikre uafhængighed og gennemsigtighed bør tobaksvarefabrikanterne pålægges at indgå aftaler om lagring af data med uafhængige tredjeparter
  . Sådanne aftalers egnethed bør godkendes og overvåges af Kommissionen bistået af
  en
  uafhængig
  ekstern
  revisor
  . Data vedrørende »tracking and tracing«-systemet bør holdes adskilt fra andre virksomhedsrelevante data og til enhver tid være under kontrol af og tilgængelige for medlemsstaternes kompetente myndigheder og Kommissionen.

Ændring 27

Forslag til direktiv

Betragtning 29

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (29) | Ved Rådets direktiv 89/622/EØF af 13. november 1989 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om mærkning af tobaksvarer samt om forbud mod markedsføring af visse tobaksvarer, der indtages oralt, blev det forbudt at sælge visse typer tobak, der indtages oralt. Dette forbud blev bekræftet ved direktiv 2001/37/EF. Ved artikel 151 i akten vedrørende Østrigs, Finlands og Sveriges tiltrædelse undtages Sverige fra dette forbud. Forbuddet mod salg af tobak, der indtages oralt, bør opretholdes for at forhindre, at et produkt, som er vanedannende, har sundhedsskadelige virkninger og virker tiltrækkende på unge, indføres på det indre marked.
  For andre røgfrie tobaksvarer, som ikke masseproduceres, vurderes strenge mærknings- og ingrediensbestemmelser at være tilstrækkelige som middel til at sikre, at markedet ikke udvides, ud over hvad traditionel anvendelse af de pågældende produkter tegner sig for. |

Kommissionens forslag

Ændring

(29)

Ved Rådets direktiv 89/622/EØF af 13. november 1989 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om mærkning af tobaksvarer samt om forbud mod markedsføring af visse tobaksvarer, der indtages oralt, blev det forbudt at sælge visse typer tobak, der indtages oralt. Dette forbud blev bekræftet ved direktiv 2001/37/EF. Ved artikel 151 i akten vedrørende Østrigs, Finlands og Sveriges tiltrædelse undtages Sverige fra dette forbud. Forbuddet mod salg af tobak, der indtages oralt, bør opretholdes for at forhindre, at et produkt, som er vanedannende, har sundhedsskadelige virkninger og virker tiltrækkende på unge, indføres på det indre marked.
  For andre røgfrie tobaksvarer, som ikke masseproduceres, vurderes strenge mærknings- og ingrediensbestemmelser at være tilstrækkelige som middel til at sikre, at markedet ikke udvides, ud over hvad traditionel anvendelse af de pågældende produkter tegner sig for.

| (29) | Ved Rådets direktiv 89/622/EØF af 13. november 1989 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om mærkning af tobaksvarer samt om forbud mod markedsføring af visse tobaksvarer, der indtages oralt, blev det forbudt at sælge visse typer tobak, der indtages oralt. Dette forbud blev bekræftet ved direktiv 2001/37/EF. Ved artikel 151 i akten vedrørende Østrigs, Finlands og Sveriges tiltrædelse undtages Sverige fra dette forbud. Forbuddet mod salg af tobak, der indtages oralt, bør opretholdes for at forhindre, at et produkt, som er vanedannende, har sundhedsskadelige virkninger og virker tiltrækkende på unge, indføres på det indre marked. |
| --- | --- |

(29)

Ved Rådets direktiv 89/622/EØF af 13. november 1989 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om mærkning af tobaksvarer samt om forbud mod markedsføring af visse tobaksvarer, der indtages oralt, blev det forbudt at sælge visse typer tobak, der indtages oralt. Dette forbud blev bekræftet ved direktiv 2001/37/EF. Ved artikel 151 i akten vedrørende Østrigs, Finlands og Sveriges tiltrædelse undtages Sverige fra dette forbud. Forbuddet mod salg af tobak, der indtages oralt, bør opretholdes for at forhindre, at et produkt, som er vanedannende, har sundhedsskadelige virkninger og virker tiltrækkende på unge, indføres på det indre marked.

Ændring 28

Forslag til direktiv

Betragtning 29 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (29a) | Som følge af det generelle forbud mod salg af tobaksvarer, der indtages oralt (snus) i Unionen, er der ingen interesse i at regulere indholdet i snus på tværs af grænserne. Ansvaret for at regulere indholdet i snus ligger derfor hos den medlemsstat, hvor salget af snus er tilladt i overensstemmelse med artikel 151 i akten vedrørende Østrigs, Finlands og Sveriges tiltrædelse. Snus bør derfor være undtaget fra de i artikel 6 i dette direktiv nævnte bestemmelser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(29a)

Som følge af det generelle forbud mod salg af tobaksvarer, der indtages oralt (snus) i Unionen, er der ingen interesse i at regulere indholdet i snus på tværs af grænserne. Ansvaret for at regulere indholdet i snus ligger derfor hos den medlemsstat, hvor salget af snus er tilladt i overensstemmelse med artikel 151 i akten vedrørende Østrigs, Finlands og Sveriges tiltrædelse. Snus bør derfor være undtaget fra de i artikel 6 i dette direktiv nævnte bestemmelser.

Ændring 29

Forslag til direktiv

Betragtning 30

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (30) | Fjernsalg af tobaksvarer på tværs af grænser letter
  adgangen
  til tobaksvarer
  for unge
  og kan
  potentielt
  underminere overholdelsen af de krav, der følger af lovgivningen
  om tobakskontrol og navnlig
  dette direktiv.
  Der er behov for fælles regler om en anmeldelsesordning, som kan sikre, at dette direktivs fulde potentiale realiseres. Dette direktivs bestemmelser om anmeldelse af fjernsalg af tobaksvarer på tværs af grænser bør finde anvendelse, uden at det berører underretningsproceduren i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF af 8. juni 2000 vedrørende visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester. Virksomheders fjernsalg af tobaksvarer til forbrugerne er yderligere reguleret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/7/EF af 20. maj 1997 om forbrugerbeskyttelse i forbindelse med aftaler vedrørende fjernsalg, som ophæves af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/83/EU af 25. oktober 2011 om forbrugerrettigheder med virkning fra den 13. juni 2014. |

Kommissionens forslag

Ændring

(30)

Fjernsalg af tobaksvarer på tværs af grænser letter
  adgangen
  til tobaksvarer
  for unge
  og kan
  potentielt
  underminere overholdelsen af de krav, der følger af lovgivningen
  om tobakskontrol og navnlig
  dette direktiv.
  Der er behov for fælles regler om en anmeldelsesordning, som kan sikre, at dette direktivs fulde potentiale realiseres. Dette direktivs bestemmelser om anmeldelse af fjernsalg af tobaksvarer på tværs af grænser bør finde anvendelse, uden at det berører underretningsproceduren i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF af 8. juni 2000 vedrørende visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester. Virksomheders fjernsalg af tobaksvarer til forbrugerne er yderligere reguleret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/7/EF af 20. maj 1997 om forbrugerbeskyttelse i forbindelse med aftaler vedrørende fjernsalg, som ophæves af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/83/EU af 25. oktober 2011 om forbrugerrettigheder med virkning fra den 13. juni 2014.

| (30) | Fjernsalg af tobaksvarer på tværs af grænser
  bør forbydes, idet det
  letter
  unge menneskers adgang
  til tobaksvarer og
  potentielt
  kan underminere overholdelsen af de krav, der følger af lovgivningen
  i
  dette direktiv. |
| --- | --- |

(30)

Fjernsalg af tobaksvarer på tværs af grænser
  bør forbydes, idet det
  letter
  unge menneskers adgang
  til tobaksvarer og
  potentielt
  kan underminere overholdelsen af de krav, der følger af lovgivningen
  i
  dette direktiv.

Ændring 30

Forslag til direktiv

Betragtning 30 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (30a) | Direktiv 2003/33/EF om reklame for og sponsorering af tobaksvarer forbyder allerede den gratis distribution af sådanne produkter i forbindelse med sponsorering af arrangementer. Dette direktiv, som regulerer aspekter vedrørende præsentationen og salget af tobak, og som har til formål at opnå et højt sundhedsbeskyttelsesniveau og forebygge tobaksforbrug blandt unge, udvider anvendelsesområdet for forbuddet mod gratis uddeling til at omfatte offentlige steder og forbyder specifikt uddeling af trykt materiale, rabatkuponer og lignende særtilbud i pakker og emballager. |

Kommissionens forslag

Ændring

(30a)

Direktiv 2003/33/EF om reklame for og sponsorering af tobaksvarer forbyder allerede den gratis distribution af sådanne produkter i forbindelse med sponsorering af arrangementer. Dette direktiv, som regulerer aspekter vedrørende præsentationen og salget af tobak, og som har til formål at opnå et højt sundhedsbeskyttelsesniveau og forebygge tobaksforbrug blandt unge, udvider anvendelsesområdet for forbuddet mod gratis uddeling til at omfatte offentlige steder og forbyder specifikt uddeling af trykt materiale, rabatkuponer og lignende særtilbud i pakker og emballager.

Ændring 31

Forslag til direktiv

Betragtning 30 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (30b) | Kommissionen og medlemsstaterne bør forpligte sig til effektivt at gennemføre FCTC-protokollen for at bringe den ulovlige handel med tobaksvarer til ophør. Der bør sættes ind for at forhindre den ulovlige handel med tobaksvarer, der er fremstillet i tredjelande, og for at forbedre kontrollen heraf. |

Kommissionens forslag

Ændring

(30b)

Kommissionen og medlemsstaterne bør forpligte sig til effektivt at gennemføre FCTC-protokollen for at bringe den ulovlige handel med tobaksvarer til ophør. Der bør sættes ind for at forhindre den ulovlige handel med tobaksvarer, der er fremstillet i tredjelande, og for at forbedre kontrollen heraf.

Ændring 32

Forslag til direktiv

Betragtning 31

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (31) | Alle tobaksvarer kan potentielt være årsag til død, sygdom og handicap, og forbruget af disse produkter bør
  begrænses
  . Det er derfor vigtigt at følge udviklingen, for så vidt angår nye kategorier af tobaksvarer. Fabrikanter og importører bør have pligt til at anmelde nye kategorier af tobaksvarer, uden at dette berører medlemsstaternes beføjelser til at forbyde eller godkende dem. Kommissionen bør følge udviklingen og fremlægge en rapport
  fem
  år efter fristen for gennemførelsen af dette direktiv, så det kan vurderes, hvorvidt det er nødvendigt at foretage ændringer i direktivet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(31)

Alle tobaksvarer kan potentielt være årsag til død, sygdom og handicap, og forbruget af disse produkter bør
  begrænses
  . Det er derfor vigtigt at følge udviklingen, for så vidt angår nye kategorier af tobaksvarer. Fabrikanter og importører bør have pligt til at anmelde nye kategorier af tobaksvarer, uden at dette berører medlemsstaternes beføjelser til at forbyde eller godkende dem. Kommissionen bør følge udviklingen og fremlægge en rapport
  fem
  år efter fristen for gennemførelsen af dette direktiv, så det kan vurderes, hvorvidt det er nødvendigt at foretage ændringer i direktivet.

| (31) | Alle tobaksvarer kan potentielt være årsag til død, sygdom og handicap, og
  fremstillingen, distributionen samt
  forbruget af disse produkter bør
  reguleres
  . Det er derfor vigtigt at følge udviklingen, for så vidt angår nye kategorier af tobaksvarer. Fabrikanter og importører bør have pligt til at anmelde nye kategorier af tobaksvarer, uden at dette berører medlemsstaternes beføjelser til at forbyde eller godkende dem. Kommissionen bør følge udviklingen og fremlægge en rapport
  tre
  år efter fristen for gennemførelsen af dette direktiv, så det kan vurderes, hvorvidt det er nødvendigt at foretage ændringer i direktivet. |
| --- | --- |

(31)

Alle tobaksvarer kan potentielt være årsag til død, sygdom og handicap, og
  fremstillingen, distributionen samt
  forbruget af disse produkter bør
  reguleres
  . Det er derfor vigtigt at følge udviklingen, for så vidt angår nye kategorier af tobaksvarer. Fabrikanter og importører bør have pligt til at anmelde nye kategorier af tobaksvarer, uden at dette berører medlemsstaternes beføjelser til at forbyde eller godkende dem. Kommissionen bør følge udviklingen og fremlægge en rapport
  tre
  år efter fristen for gennemførelsen af dette direktiv, så det kan vurderes, hvorvidt det er nødvendigt at foretage ændringer i direktivet.

Ændring 165

Forslag til direktiv

Betragtning 33

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (33) | Der er nikotinholdige produkter på markedet i Unionen. De forskellige medlemsstaters forskellige tilgange til
  regulering med henblik på
  at imødegå de potentielle sikkerhedsmæssige problemer i tilknytning til disse produkter
  indvirker negativt på det indre markeds funktion, især fordi disse produkter i vid udstrækning er genstand for fjernsalg på tværs af grænser, herunder via internettet
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(33)

Der er nikotinholdige produkter på markedet i Unionen. De forskellige medlemsstaters forskellige tilgange til
  regulering med henblik på
  at imødegå de potentielle sikkerhedsmæssige problemer i tilknytning til disse produkter
  indvirker negativt på det indre markeds funktion, især fordi disse produkter i vid udstrækning er genstand for fjernsalg på tværs af grænser, herunder via internettet
  .

| (33) | Der er nikotinholdige produkter
  – herunder e-cigaretter –
  på markedet i Unionen.
  Medlemsstaterne har imidlertid anlagt
  forskellige tilgange til at imødegå de potentielle
  sundheds- og
  sikkerhedsmæssige problemer i tilknytning til disse produkter
  . Der er brug for harmoniserede regler og derfor bør alle nikotinholdige produkter være omfattet af dette direktivs anvendelsesområde som et tilknyttet tobaksprodukt. I betragtning af nikotinholdige produkters potentiale til at hjælpe med rygestop bør medlemsstaterne sikre, at disse gøres lige så bredt tilgængelige som tobaksprodukter. |
| --- | --- |

(33)

Der er nikotinholdige produkter
  – herunder e-cigaretter –
  på markedet i Unionen.
  Medlemsstaterne har imidlertid anlagt
  forskellige tilgange til at imødegå de potentielle
  sundheds- og
  sikkerhedsmæssige problemer i tilknytning til disse produkter
  . Der er brug for harmoniserede regler og derfor bør alle nikotinholdige produkter være omfattet af dette direktivs anvendelsesområde som et tilknyttet tobaksprodukt. I betragtning af nikotinholdige produkters potentiale til at hjælpe med rygestop bør medlemsstaterne sikre, at disse gøres lige så bredt tilgængelige som tobaksprodukter.

Ændring 118 + 137/REV

Forslag til direktiv

Betragtning 34

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (34) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/83/EF af 6. november 2001 om oprettelse af en fællesskabskodeks for humanmedicinske lægemidler

   (3)

  udgør en lovramme for vurdering af lægemidlers, herunder også nikotinholdige produkters, kvalitet, sikkerhed og virkning. Et betydeligt antal nikotinholdige produkter er allerede blevet godkendt under dette regelsæt. Der tages ved godkendelsen hensyn til nikotinindholdet i det pågældende produkt. At lade alle nikotinholdige produkter, hvis nikotinindhold er det samme som eller overstiger indholdet i et nikotinholdigt produkt, som på et tidligere tidspunkt er blevet godkendt i henhold til direktiv 2001/83/EF, omfatte af den samme lovramme vil tydeliggøre retsstillingen, udligne indbyrdes forskelle mellem nationale lovgivninger, sikre ens behandling af alle nikotinholdige produkter, der kan anvendes til rygestop, og skabe incitamenter for forskning og innovation på rygestopområdet. Dette bør ikke berøre anvendelsen af direktiv 2001/83/EF på andre produkter, der er omfattet af nærværende direktiv, hvis betingelserne i direktiv 2001/83/EF er opfyldt. |

Kommissionens forslag

Ændring

(34)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/83/EF af 6. november 2001 om oprettelse af en fællesskabskodeks for humanmedicinske lægemidler

   (3)

  udgør en lovramme for vurdering af lægemidlers, herunder også nikotinholdige produkters, kvalitet, sikkerhed og virkning. Et betydeligt antal nikotinholdige produkter er allerede blevet godkendt under dette regelsæt. Der tages ved godkendelsen hensyn til nikotinindholdet i det pågældende produkt. At lade alle nikotinholdige produkter, hvis nikotinindhold er det samme som eller overstiger indholdet i et nikotinholdigt produkt, som på et tidligere tidspunkt er blevet godkendt i henhold til direktiv 2001/83/EF, omfatte af den samme lovramme vil tydeliggøre retsstillingen, udligne indbyrdes forskelle mellem nationale lovgivninger, sikre ens behandling af alle nikotinholdige produkter, der kan anvendes til rygestop, og skabe incitamenter for forskning og innovation på rygestopområdet. Dette bør ikke berøre anvendelsen af direktiv 2001/83/EF på andre produkter, der er omfattet af nærværende direktiv, hvis betingelserne i direktiv 2001/83/EF er opfyldt.

udgår

Ændring 35

Forslag til direktiv

Betragtning 35

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (35) | Der bør indføres mærkningsbestemmelser for nikotinholdige produkter med et indhold af nikotin, der ligger under tærskelværdien i nærværende direktiv, således at forbrugerne gøres opmærksomme på potentielle sundhedsrisici. |

Kommissionens forslag

Ændring

(35)

Der bør indføres mærkningsbestemmelser for nikotinholdige produkter med et indhold af nikotin, der ligger under tærskelværdien i nærværende direktiv, således at forbrugerne gøres opmærksomme på potentielle sundhedsrisici.

udgår

Ændring 36

Forslag til direktiv

Betragtning 35 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (35a) | Medlemsstaterne bør sikre, at der ikke sælges nikotinholdige produkter til personer, der er under aldersgrænsen for at købe tobaksvarer eller relaterede varer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(35a)

Medlemsstaterne bør sikre, at der ikke sælges nikotinholdige produkter til personer, der er under aldersgrænsen for at købe tobaksvarer eller relaterede varer.

Ændring 37

Forslag til direktiv

Betragtning 37

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (37) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af dette direktiv, navnlig vedrørende standardformatet til brug ved indberetning af oplysninger om ingredienser,
  identificering af produkter med kendetegnende aromaer eller med øget toksicitet og vanedannende egenskaber og metoder til at fastslå, hvorvidt en tobaksvare har en kendetegnende aroma,
  bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 182/2011. |

Kommissionens forslag

Ændring

(37)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af dette direktiv, navnlig vedrørende standardformatet til brug ved indberetning af oplysninger om ingredienser,
  identificering af produkter med kendetegnende aromaer eller med øget toksicitet og vanedannende egenskaber og metoder til at fastslå, hvorvidt en tobaksvare har en kendetegnende aroma,
  bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 182/2011.

| (37) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af dette direktiv, navnlig vedrørende standardformatet til brug ved indberetning af oplysninger om ingredienser, bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 182/2011. |
| --- | --- |

(37)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af dette direktiv, navnlig vedrørende standardformatet til brug ved indberetning af oplysninger om ingredienser, bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 182/2011.

Ændring 38

Forslag til direktiv

Betragtning 38

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (38) | For at sikre en korrekt anvendelse af dette direktiv i praksis og for at holde trit med den tekniske, videnskabelige og internationale udvikling inden for fremstilling, forbrug og regulering af tobaksvarer bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde vedrørende især vedtagelse og tilpasning af maksimalgrænseværdierne for emissionsindholdet og metoder til måling heraf, fastsættelse af maksimalgrænseværdier for
  indholdet af ingredienser, der øger toksicitet, vanedannende egenskaber eller tiltrækningskraft
  , anvendelse af sundhedsadvarsler, entydige identifikatorer og sikkerhedsfeatures i mærkning og på emballage, fastlæggelse af nøgleelementer i datalagringsaftaler med uafhængige tredjeparter, revision af visse undtagelser, der indrømmes for andre tobaksvarer end cigaretter, rulletobak og
  røgfrie tobaksvarer, og fornyet stillingtagen til nikotinindholdet i nikotinholdige produkter
  . Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(38)

For at sikre en korrekt anvendelse af dette direktiv i praksis og for at holde trit med den tekniske, videnskabelige og internationale udvikling inden for fremstilling, forbrug og regulering af tobaksvarer bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde vedrørende især vedtagelse og tilpasning af maksimalgrænseværdierne for emissionsindholdet og metoder til måling heraf, fastsættelse af maksimalgrænseværdier for
  indholdet af ingredienser, der øger toksicitet, vanedannende egenskaber eller tiltrækningskraft
  , anvendelse af sundhedsadvarsler, entydige identifikatorer og sikkerhedsfeatures i mærkning og på emballage, fastlæggelse af nøgleelementer i datalagringsaftaler med uafhængige tredjeparter, revision af visse undtagelser, der indrømmes for andre tobaksvarer end cigaretter, rulletobak og
  røgfrie tobaksvarer, og fornyet stillingtagen til nikotinindholdet i nikotinholdige produkter
  . Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.

| (38) | For at sikre en korrekt anvendelse af dette direktiv i praksis og for at holde trit med den tekniske, videnskabelige og internationale udvikling inden for fremstilling, forbrug og regulering af tobaksvarer bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde vedrørende især vedtagelse og tilpasning af maksimalgrænseværdierne for emissionsindholdet og metoder til måling heraf,
  godkendelse af tilsætningsstoffer og om nødvendigt
  fastsættelse af maksimalgrænseværdier for
  tilsætningsstoffer
  , anvendelse af sundhedsadvarsler, entydige identifikatorer og sikkerhedsfeatures i mærkning og på emballage, fastlæggelse af nøgleelementer i datalagringsaftaler med uafhængige tredjeparter
  samt
  revision af visse undtagelser, der indrømmes for andre tobaksvarer end cigaretter, rulletobak og
  vandpibetobak
  . Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. |
| --- | --- |

(38)

For at sikre en korrekt anvendelse af dette direktiv i praksis og for at holde trit med den tekniske, videnskabelige og internationale udvikling inden for fremstilling, forbrug og regulering af tobaksvarer bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde vedrørende især vedtagelse og tilpasning af maksimalgrænseværdierne for emissionsindholdet og metoder til måling heraf,
  godkendelse af tilsætningsstoffer og om nødvendigt
  fastsættelse af maksimalgrænseværdier for
  tilsætningsstoffer
  , anvendelse af sundhedsadvarsler, entydige identifikatorer og sikkerhedsfeatures i mærkning og på emballage, fastlæggelse af nøgleelementer i datalagringsaftaler med uafhængige tredjeparter
  samt
  revision af visse undtagelser, der indrømmes for andre tobaksvarer end cigaretter, rulletobak og
  vandpibetobak
  . Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.

Ændring 39

Forslag til direktiv

Betragtning 39

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (39) | Kommissionen bør følge udviklingen og fremlægge en rapport
  fem
  år efter fristen for gennemførelsen af dette direktiv, så det kan vurderes, hvorvidt det er nødvendigt at foretage ændringer i direktivet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(39)

Kommissionen bør følge udviklingen og fremlægge en rapport
  fem
  år efter fristen for gennemførelsen af dette direktiv, så det kan vurderes, hvorvidt det er nødvendigt at foretage ændringer i direktivet.

| (39) | Kommissionen bør følge udviklingen og fremlægge en rapport
  tre
  år efter fristen for gennemførelsen af dette direktiv, så det kan vurderes, hvorvidt det er nødvendigt at foretage ændringer i direktivet
  , navnlig for så vidt angår emballering
  . |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen bør følge udviklingen og fremlægge en rapport
  tre
  år efter fristen for gennemførelsen af dette direktiv, så det kan vurderes, hvorvidt det er nødvendigt at foretage ændringer i direktivet
  , navnlig for så vidt angår emballering
  .

Ændring 40

Forslag til direktiv

Betragtning 39 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (39a) | Medlemsstaterne har et vigtigt ansvar i at beskytte folkesundheden og iværksætte forbyggende foranstaltninger, udstede offentlige garantier, sikre vejledning og rådgivning til unge mennesker samt lancere offentlige antirygningskampagner, navnlig i skolerne. Universel gratis adgang til konsultationer om rygestop og tilhørende behandlinger anses for afgørende. |

Kommissionens forslag

Ændring

(39a)

Medlemsstaterne har et vigtigt ansvar i at beskytte folkesundheden og iværksætte forbyggende foranstaltninger, udstede offentlige garantier, sikre vejledning og rådgivning til unge mennesker samt lancere offentlige antirygningskampagner, navnlig i skolerne. Universel gratis adgang til konsultationer om rygestop og tilhørende behandlinger anses for afgørende.

Ændring 41

Forslag til direktiv

Betragtning 40

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (40) | En medlemsstat, der finder det nødvendigt at opretholde strengere nationale bestemmelser vedrørende aspekter, der er omfattet af dette direktivs anvendelsesområde, bør kunne gøre dette
  på grundlag af tvingende sundhedsbeskyttelseshensyn
  , således at bestemmelserne finder anvendelse på alle de pågældende produkter.
  Medlemsstaterne bør tillige have mulighed for at indføre strengere bestemmelser, som finder anvendelse på alle de pågældende produkter, på grundlag af omstændigheder, der vedrører de særlige forhold i den enkelte medlemsstat, forudsat at de pågældende bestemmelser er berettiget af behovet for at beskytte folkesundheden. Strengere nationale bestemmelser bør være nødvendige og rimelige og ikke udgøre et middel til vilkårlig forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen mellem medlemsstaterne.
  Strengere nationale bestemmelser kræver forudgående anmeldelse til og godkendelse fra Kommissionen under hensyntagen til det høje sundhedsbeskyttelsesniveau, der sikres med dette direktiv. |

Kommissionens forslag

Ændring

(40)

En medlemsstat, der finder det nødvendigt at opretholde strengere nationale bestemmelser vedrørende aspekter, der er omfattet af dette direktivs anvendelsesområde, bør kunne gøre dette
  på grundlag af tvingende sundhedsbeskyttelseshensyn
  , således at bestemmelserne finder anvendelse på alle de pågældende produkter.
  Medlemsstaterne bør tillige have mulighed for at indføre strengere bestemmelser, som finder anvendelse på alle de pågældende produkter, på grundlag af omstændigheder, der vedrører de særlige forhold i den enkelte medlemsstat, forudsat at de pågældende bestemmelser er berettiget af behovet for at beskytte folkesundheden. Strengere nationale bestemmelser bør være nødvendige og rimelige og ikke udgøre et middel til vilkårlig forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen mellem medlemsstaterne.
  Strengere nationale bestemmelser kræver forudgående anmeldelse til og godkendelse fra Kommissionen under hensyntagen til det høje sundhedsbeskyttelsesniveau, der sikres med dette direktiv.

| (40) | En medlemsstat, der finder det nødvendigt at opretholde
  eller indføre
  strengere nationale bestemmelser vedrørende aspekter, der er omfattet af dette direktivs anvendelsesområde, bør kunne gøre dette, således at bestemmelserne finder anvendelse på alle de pågældende produkter
  , såfremt sådanne foranstaltninger er forenelige med TEUF
  . Strengere nationale bestemmelser kræver forudgående anmeldelse til og godkendelse fra Kommissionen under hensyntagen til det høje sundhedsbeskyttelsesniveau, der sikres med dette direktiv. |
| --- | --- |

(40)

En medlemsstat, der finder det nødvendigt at opretholde
  eller indføre
  strengere nationale bestemmelser vedrørende aspekter, der er omfattet af dette direktivs anvendelsesområde, bør kunne gøre dette, således at bestemmelserne finder anvendelse på alle de pågældende produkter
  , såfremt sådanne foranstaltninger er forenelige med TEUF
  . Strengere nationale bestemmelser kræver forudgående anmeldelse til og godkendelse fra Kommissionen under hensyntagen til det høje sundhedsbeskyttelsesniveau, der sikres med dette direktiv.

Ændring 42

Forslag til direktiv

Betragtning 42

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (42) | Medlemsstaterne bør sikre, at personoplysninger kun behandles i overensstemmelse med de regler og garantier, der er fastsat ved Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(42)

Medlemsstaterne bør sikre, at personoplysninger kun behandles i overensstemmelse med de regler og garantier, der er fastsat ved Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger.

| (42) | Medlemsstaterne bør sikre, at personoplysninger kun behandles i overensstemmelse med de regler og garantier, der er fastsat ved Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger.
  Det er afgørende, at der ligeledes tages hensyn til national lovgivning på databeskyttelsesområdet
  . |
| --- | --- |

(42)

Medlemsstaterne bør sikre, at personoplysninger kun behandles i overensstemmelse med de regler og garantier, der er fastsat ved Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger.
  Det er afgørende, at der ligeledes tages hensyn til national lovgivning på databeskyttelsesområdet
  .

Ændring 43

Forslag til direktiv

Betragtning 45

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (45) | Forslaget berører flere af de grundlæggende rettigheder, der er fastsat i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig vedrørende beskyttelse af personoplysninger (artikel 8), ytrings- og informationsfrihed (artikel 11), økonomiske aktørers frihed til at drive virksomhed (artikel 16) og ejendomsret (artikel 17).
  De
  forpligtelser, der pålægges fabrikanter, importører og distributører af tobaksvarer,
  er nødvendige for at forbedre det indre markeds funktion og samtidig sikre
  et højt sundheds- og forbrugerbeskyttelsesniveau
  i overensstemmelse med artikel 35 og 38 i Den Europæiske Unions charter om
  grundlæggende rettigheder. Anvendelsen af dette direktiv bør ske under overholdelse af EU-lovgivningen og alle relevante internationale forpligtelser - |

Kommissionens forslag

Ændring

(45)

Forslaget berører flere af de grundlæggende rettigheder, der er fastsat i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig vedrørende beskyttelse af personoplysninger (artikel 8), ytrings- og informationsfrihed (artikel 11), økonomiske aktørers frihed til at drive virksomhed (artikel 16) og ejendomsret (artikel 17).
  De
  forpligtelser, der pålægges fabrikanter, importører og distributører af tobaksvarer,
  er nødvendige for at forbedre det indre markeds funktion og samtidig sikre
  et højt sundheds- og forbrugerbeskyttelsesniveau
  i overensstemmelse med artikel 35 og 38 i Den Europæiske Unions charter om
  grundlæggende rettigheder. Anvendelsen af dette direktiv bør ske under overholdelse af EU-lovgivningen og alle relevante internationale forpligtelser -

| (45) | Forslaget berører flere af de grundlæggende rettigheder, der er fastsat i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig vedrørende beskyttelse af personoplysninger (artikel 8), ytrings- og informationsfrihed (artikel 11), økonomiske aktørers frihed til at drive virksomhed (artikel 16) og ejendomsret
  for varemærkeindehavere
  (artikel 17).
  Det er derfor nødvendigt at sikre, at de
  forpligtelser, der pålægges fabrikanter, importører og distributører af tobaksvarer,
  ikke blot sikrer
  et højt sundheds- og forbrugerbeskyttelsesniveau
  , men ligeledes beskytter alle andre
  grundlæggende rettigheder
  og står i et rimeligt forhold til, hvordan det indre marked fungerer
  . Anvendelsen af dette direktiv bør ske under overholdelse af EU-lovgivningen og alle relevante internationale forpligtelser - |
| --- | --- |

(45)

Forslaget berører flere af de grundlæggende rettigheder, der er fastsat i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig vedrørende beskyttelse af personoplysninger (artikel 8), ytrings- og informationsfrihed (artikel 11), økonomiske aktørers frihed til at drive virksomhed (artikel 16) og ejendomsret
  for varemærkeindehavere
  (artikel 17).
  Det er derfor nødvendigt at sikre, at de
  forpligtelser, der pålægges fabrikanter, importører og distributører af tobaksvarer,
  ikke blot sikrer
  et højt sundheds- og forbrugerbeskyttelsesniveau
  , men ligeledes beskytter alle andre
  grundlæggende rettigheder
  og står i et rimeligt forhold til, hvordan det indre marked fungerer
  . Anvendelsen af dette direktiv bør ske under overholdelse af EU-lovgivningen og alle relevante internationale forpligtelser -

Ændring 44

Forslag til direktiv

Betragtning 45 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (45a) | Medlemsstaterne bør respektere rettigheden til ren luft i overensstemmelse med artikel 7, litra b), og artikel 12 i den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, der anerkender retten til sikre og sunde arbejdsvilkår og enhvers ret til den højest opnåelige standard for fysisk og mental sundhed. Dette er formålet med artikel 37 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, i henhold til hvilket et højt miljøbeskyttelsesniveau og forbedring af miljøkvaliteten skal integreres i Unionens politikker. |

Kommissionens forslag

Ændring

(45a)

Medlemsstaterne bør respektere rettigheden til ren luft i overensstemmelse med artikel 7, litra b), og artikel 12 i den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, der anerkender retten til sikre og sunde arbejdsvilkår og enhvers ret til den højest opnåelige standard for fysisk og mental sundhed. Dette er formålet med artikel 37 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, i henhold til hvilket et højt miljøbeskyttelsesniveau og forbedring af miljøkvaliteten skal integreres i Unionens politikker.

Ændring 45

Forslag til direktiv

Artikel 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Dette direktiv har til formål at gennemføre en indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om: | Dette direktiv har til formål at gennemføre en indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om: |
| a) | ingredienser i og emissioner fra tobaksvarer og de relevante indberetningsforpligtelser, herunder maksimalgrænseværdierne for cigaretter for emissionsindholdet af tjære, nikotin og kulilte |

Kommissionens forslag

Ændring

Dette direktiv har til formål at gennemføre en indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om:

Dette direktiv har til formål at gennemføre en indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om:

a)

ingredienser i og emissioner fra tobaksvarer og de relevante indberetningsforpligtelser, herunder maksimalgrænseværdierne for cigaretter for emissionsindholdet af tjære, nikotin og kulilte

| a) | ingredienser i og emissioner fra tobaksvarer og de relevante indberetningsforpligtelser, herunder maksimalgrænseværdierne for cigaretter for emissionsindholdet af tjære, nikotin og kulilte |
| --- | --- |

a)

ingredienser i og emissioner fra tobaksvarer og de relevante indberetningsforpligtelser, herunder maksimalgrænseværdierne for cigaretter for emissionsindholdet af tjære, nikotin og kulilte

| b) | mærkning og emballering af tobaksvarer, herunder de sundhedsadvarsler, der skal angives på enkeltpakninger og eventuel ydre emballage om tobaksvarer samt sporbarhed og sikkerhedsfeatures med henblik på at sikre overholdelse af dette direktiv |
| --- | --- |

b)

mærkning og emballering af tobaksvarer, herunder de sundhedsadvarsler, der skal angives på enkeltpakninger og eventuel ydre emballage om tobaksvarer samt sporbarhed og sikkerhedsfeatures med henblik på at sikre overholdelse af dette direktiv

| b) | mærkning og emballering af tobaksvarer, herunder de sundhedsadvarsler, der skal angives på enkeltpakninger og eventuel ydre emballage om tobaksvarer samt sporbarhed og sikkerhedsfeatures med henblik på at sikre overholdelse af dette direktiv |
| --- | --- |

b)

mærkning og emballering af tobaksvarer, herunder de sundhedsadvarsler, der skal angives på enkeltpakninger og eventuel ydre emballage om tobaksvarer samt sporbarhed og sikkerhedsfeatures med henblik på at sikre overholdelse af dette direktiv

| c) | forbuddet mod at markedsføre tobak, der indtages oralt |
| --- | --- |

c)

forbuddet mod at markedsføre tobak, der indtages oralt

| c) | forbuddet mod at markedsføre tobak, der indtages oralt |
| --- | --- |

c)

forbuddet mod at markedsføre tobak, der indtages oralt

| d) | fjernsalg af tobaksvarer på tværs af grænser |
| --- | --- |

d)

fjernsalg af tobaksvarer på tværs af grænser

| d) | forbuddet mod
  fjernsalg af tobaksvarer på tværs af grænser |
| --- | --- |

d)

forbuddet mod
  fjernsalg af tobaksvarer på tværs af grænser

| e) | anmeldelsespligten for nye kategorier af tobaksvarer |
| --- | --- |

e)

anmeldelsespligten for nye kategorier af tobaksvarer

| e) | anmeldelsespligten for nye kategorier af tobaksvarer |
| --- | --- |

e)

anmeldelsespligten for nye kategorier af tobaksvarer

| f) | markedsføring og mærkning af visse produkter, der er beslægtet med tobaksvarer, nemlig nikotinholdige produkter og urtebaserede rygeprodukter |
| --- | --- |

f)

markedsføring og mærkning af visse produkter, der er beslægtet med tobaksvarer, nemlig nikotinholdige produkter og urtebaserede rygeprodukter

| f) | markedsføring og mærkning af visse produkter, der er beslægtet med tobaksvarer, nemlig nikotinholdige produkter og urtebaserede rygeprodukter |
| --- | --- |

f)

markedsføring og mærkning af visse produkter, der er beslægtet med tobaksvarer, nemlig nikotinholdige produkter og urtebaserede rygeprodukter

for at fremme et velfungerende indre marked for tobak og tobaksrelaterede produkter med udgangspunkt i et højt sundhedsbeskyttelsesniveau.

for at
  opfylde forpligtelserne i henhold til WHO's rammekonvention om tobakskontrol og med henblik på at
  fremme et velfungerende indre marked for tobak og tobaksrelaterede produkter med udgangspunkt i et højt sundhedsbeskyttelsesniveau
  , især for unge mennesker
  .

Ændring 46

Forslag til direktiv

Artikel 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| I dette direktiv forstås ved: | I dette direktiv forstås ved: |
| 1) | »vanedannende egenskaber«: et stofs farmakologiske evne til at skabe afhængighed — en tilstand, der påvirker en persons evne til at styre sin adfærd — typisk ved at udløse en følelse af belønning og/eller dulme abstinenser |

Kommissionens forslag

Ændring

I dette direktiv forstås ved:

I dette direktiv forstås ved:

1)

»vanedannende egenskaber«: et stofs farmakologiske evne til at skabe afhængighed — en tilstand, der påvirker en persons evne til at styre sin adfærd — typisk ved at udløse en følelse af belønning og/eller dulme abstinenser

| 1) | »vanedannende egenskaber«: et stofs farmakologiske evne til at skabe afhængighed — en tilstand, der påvirker en persons evne til at styre sin adfærd — typisk ved at udløse en følelse af belønning og/eller dulme abstinenser |
| --- | --- |

1)

»vanedannende egenskaber«: et stofs farmakologiske evne til at skabe afhængighed — en tilstand, der påvirker en persons evne til at styre sin adfærd — typisk ved at udløse en følelse af belønning og/eller dulme abstinenser

| 2) | »tilsætningsstof«: et stof indeholdt i en tobaksvare, dennes enkeltpakning eller eventuel ydre emballage, med undtagelse af tobaksblade og andre naturlige eller uforarbejdede dele af tobaksplanter |
| --- | --- |

2)

»tilsætningsstof«: et stof indeholdt i en tobaksvare, dennes enkeltpakning eller eventuel ydre emballage, med undtagelse af tobaksblade og andre naturlige eller uforarbejdede dele af tobaksplanter

| 2) | »tilsætningsstof«: et stof indeholdt i en tobaksvare, dennes enkeltpakning eller eventuel ydre emballage, med undtagelse af tobaksblade og andre naturlige eller uforarbejdede dele af tobaksplanter |
| --- | --- |

2)

»tilsætningsstof«: et stof indeholdt i en tobaksvare, dennes enkeltpakning eller eventuel ydre emballage, med undtagelse af tobaksblade og andre naturlige eller uforarbejdede dele af tobaksplanter

| 3) | »alderskontrolsystem«: et it-system, der entydigt bekræfter forbrugerens alder elektronisk i overensstemmelse med nationale krav |
| --- | --- |

3)

»alderskontrolsystem«: et it-system, der entydigt bekræfter forbrugerens alder elektronisk i overensstemmelse med nationale krav

| 3) | »alderskontrolsystem«: et it-system, der entydigt bekræfter forbrugerens alder elektronisk i overensstemmelse med nationale krav |
| --- | --- |

3)

»alderskontrolsystem«: et it-system, der entydigt bekræfter forbrugerens alder elektronisk i overensstemmelse med nationale krav

| 4) | »kendetegnende aroma«: en karakteristisk duft eller smag af andet end tobak, som er resultatet af et tilsætningsstof eller en kombination af tilsætningsstoffer, herunder blandt andet frugt, krydderier, urter, alkohol, slik, mentol eller vanilje, og som bemærkes før eller ved
  den påtænkte
  anvendelse af tobaksvaren |
| --- | --- |

4)

»kendetegnende aroma«: en karakteristisk duft eller smag af andet end tobak, som er resultatet af et tilsætningsstof eller en kombination af tilsætningsstoffer, herunder blandt andet frugt, krydderier, urter, alkohol, slik, mentol eller vanilje, og som bemærkes før eller ved
  den påtænkte
  anvendelse af tobaksvaren

| 4) | »kendetegnende aroma«: en karakteristisk duft eller smag af andet end tobak, som er resultatet af et tilsætningsstof eller en kombination af tilsætningsstoffer, herunder blandt andet frugt, krydderier, urter, alkohol, slik, mentol eller vanilje, og som bemærkes før eller ved anvendelse af tobaksvaren |
| --- | --- |

4)

»kendetegnende aroma«: en karakteristisk duft eller smag af andet end tobak, som er resultatet af et tilsætningsstof eller en kombination af tilsætningsstoffer, herunder blandt andet frugt, krydderier, urter, alkohol, slik, mentol eller vanilje, og som bemærkes før eller ved anvendelse af tobaksvaren

| 5) | »tyggetobak«: en røgfri tobaksvare, som udelukkende er bestemt til at tygges |
| --- | --- |

5)

»tyggetobak«: en røgfri tobaksvare, som udelukkende er bestemt til at tygges

| 5) | »tyggetobak«: en røgfri tobaksvare, som udelukkende er bestemt til at tygges |
| --- | --- |

5)

»tyggetobak«: en røgfri tobaksvare, som udelukkende er bestemt til at tygges

| 6) | »cigar«: en tobaksrulle, som forbruges via en forbrændingsproces og er nærmere defineret i artikel 4, stk. 1, i Rådets direktiv 2011/64/EU af 21. juni 2011 om punktafgiftsstrukturen og -satserne for forarbejdet tobak |
| --- | --- |

6)

»cigar«: en tobaksrulle, som forbruges via en forbrændingsproces og er nærmere defineret i artikel 4, stk. 1, i Rådets direktiv 2011/64/EU af 21. juni 2011 om punktafgiftsstrukturen og -satserne for forarbejdet tobak

| 6) | »cigar«: en tobaksrulle, som forbruges via en forbrændingsproces og er nærmere defineret i artikel 4, stk. 1, i Rådets direktiv 2011/64/EU af 21. juni 2011 om punktafgiftsstrukturen og -satserne for forarbejdet tobak |
| --- | --- |

6)

»cigar«: en tobaksrulle, som forbruges via en forbrændingsproces og er nærmere defineret i artikel 4, stk. 1, i Rådets direktiv 2011/64/EU af 21. juni 2011 om punktafgiftsstrukturen og -satserne for forarbejdet tobak

| 7) | »cigaret«: en tobaksrulle, som forbruges via en forbrændingsproces og er nærmere defineret i artikel 3, stk. 1, i Rådets direktiv 2011/64/EU |
| --- | --- |

7)

»cigaret«: en tobaksrulle, som forbruges via en forbrændingsproces og er nærmere defineret i artikel 3, stk. 1, i Rådets direktiv 2011/64/EU

| 7) | »cigaret«: en tobaksrulle, som forbruges via en forbrændingsproces og er nærmere defineret i artikel 3, stk. 1, i Rådets direktiv 2011/64/EU |
| --- | --- |

7)

»cigaret«: en tobaksrulle, som forbruges via en forbrændingsproces og er nærmere defineret i artikel 3, stk. 1, i Rådets direktiv 2011/64/EU

| 8) | »cigarillo«: en lille type cigar
  med en diameter på op til 8 mm |
| --- | --- |

8)

»cigarillo«: en lille type cigar
  med en diameter på op til 8 mm

| 8) | »cigarillo«: en lille type cigar
  , som er nærmere defineret i artikel 8, stk. 1, i Rådets direktiv 2007/74/EF |
| --- | --- |

8)

»cigarillo«: en lille type cigar
  , som er nærmere defineret i artikel 8, stk. 1, i Rådets direktiv 2007/74/EF

| 9) | »kombineret sundhedsadvarsel«: en sundhedsadvarsel i henhold til dette direktiv, som består af en kombination af en tekstadvarsel og et/en tilhørende fotografi/illustration |
| --- | --- |

9)

»kombineret sundhedsadvarsel«: en sundhedsadvarsel i henhold til dette direktiv, som består af en kombination af en tekstadvarsel og et/en tilhørende fotografi/illustration

| 9) | »kombineret sundhedsadvarsel«: en sundhedsadvarsel i henhold til dette direktiv, som består af en kombination af en tekstadvarsel og et/en tilhørende fotografi/illustration |
| --- | --- |

9)

»kombineret sundhedsadvarsel«: en sundhedsadvarsel i henhold til dette direktiv, som består af en kombination af en tekstadvarsel og et/en tilhørende fotografi/illustration

| 10) | »forbruger«: en fysisk person, der optræder med et formål, der ikke har forbindelse med vedkommendes virksomhed i forbindelse med handel, industri, håndværk eller liberale erhverv |
| --- | --- |

10)

»forbruger«: en fysisk person, der optræder med et formål, der ikke har forbindelse med vedkommendes virksomhed i forbindelse med handel, industri, håndværk eller liberale erhverv

| 10) | »forbruger«: en fysisk person, der optræder med et formål, der ikke har forbindelse med vedkommendes virksomhed i forbindelse med handel, industri, håndværk eller liberale erhverv |
| --- | --- |

10)

»forbruger«: en fysisk person, der optræder med et formål, der ikke har forbindelse med vedkommendes virksomhed i forbindelse med handel, industri, håndværk eller liberale erhverv

| 11) | »fjernsalg på tværs af grænser«: fjernsalgstjeneste, hvor forbrugeren på tidspunktet for bestilling af produktet befinder sig i en anden medlemsstat end den medlemsstat eller det tredjeland, hvor detailsalgsstedet er etableret; et detailsalgssted anses for at være etableret i en medlemsstat: |
| --- | --- |

11)

»fjernsalg på tværs af grænser«: fjernsalgstjeneste, hvor forbrugeren på tidspunktet for bestilling af produktet befinder sig i en anden medlemsstat end den medlemsstat eller det tredjeland, hvor detailsalgsstedet er etableret; et detailsalgssted anses for at være etableret i en medlemsstat:

| 11) | »fjernsalg på tværs af grænser«: fjernsalgstjeneste, hvor forbrugeren på tidspunktet for bestilling af produktet befinder sig i en anden medlemsstat end den medlemsstat eller det tredjeland, hvor detailsalgsstedet er etableret; et detailsalgssted anses for at være etableret i en medlemsstat: |
| --- | --- |

11)

»fjernsalg på tværs af grænser«: fjernsalgstjeneste, hvor forbrugeren på tidspunktet for bestilling af produktet befinder sig i en anden medlemsstat end den medlemsstat eller det tredjeland, hvor detailsalgsstedet er etableret; et detailsalgssted anses for at være etableret i en medlemsstat:

| | a) | såfremt der er tale om en fysisk person: hvis han/hun har sit forretningssted i den pågældende medlemsstat |
| --- | --- | --- |

a)

såfremt der er tale om en fysisk person: hvis han/hun har sit forretningssted i den pågældende medlemsstat

| | a) | såfremt der er tale om en fysisk person: hvis han/hun har sit forretningssted i den pågældende medlemsstat |
| --- | --- | --- |

a)

såfremt der er tale om en fysisk person: hvis han/hun har sit forretningssted i den pågældende medlemsstat

| | b) | i andre tilfælde: hvis virksomheden har sit vedtægtsmæssige hjemsted, hovedkontor eller forretningssted, herunder en filial, et agentur eller enhver anden afdeling, i den pågældende medlemsstat |
| --- | --- | --- |

b)

i andre tilfælde: hvis virksomheden har sit vedtægtsmæssige hjemsted, hovedkontor eller forretningssted, herunder en filial, et agentur eller enhver anden afdeling, i den pågældende medlemsstat

| | b) | i andre tilfælde: hvis virksomheden har sit vedtægtsmæssige hjemsted, hovedkontor eller forretningssted, herunder en filial, et agentur eller enhver anden afdeling, i den pågældende medlemsstat |
| --- | --- | --- |

b)

i andre tilfælde: hvis virksomheden har sit vedtægtsmæssige hjemsted, hovedkontor eller forretningssted, herunder en filial, et agentur eller enhver anden afdeling, i den pågældende medlemsstat

| 12) | »emissioner«: stoffer, der frigives, når en tobaksvare anvendes efter hensigten, såsom stoffer, der findes i røg, eller stoffer, der frigives i forbindelse med brug af røgfrie tobaksvarer |
| --- | --- |

12)

»emissioner«: stoffer, der frigives, når en tobaksvare anvendes efter hensigten, såsom stoffer, der findes i røg, eller stoffer, der frigives i forbindelse med brug af røgfrie tobaksvarer

| 12) | »emissioner«: stoffer, der frigives, når en tobaksvare anvendes efter hensigten, såsom stoffer, der findes i røg, eller stoffer, der frigives i forbindelse med brug af røgfrie tobaksvarer |
| --- | --- |

12)

»emissioner«: stoffer, der frigives, når en tobaksvare anvendes efter hensigten, såsom stoffer, der findes i røg, eller stoffer, der frigives i forbindelse med brug af røgfrie tobaksvarer

| 13) | »aromastof«: et tilsætningsstof, der giver duft og/eller smag |
| --- | --- |

13)

»aromastof«: et tilsætningsstof, der giver duft og/eller smag

| 13) | »aromastof«: et tilsætningsstof, der giver duft og/eller smag |
| --- | --- |

13)

»aromastof«: et tilsætningsstof, der giver duft og/eller smag

| 14) | »sundhedsadvarsel«: en advarsel i henhold til dette direktiv, herunder tekstadvarsler, kombinerede sundhedsadvarsler, generelle advarsler og informationsmeddelelser |
| --- | --- |

14)

»sundhedsadvarsel«: en advarsel i henhold til dette direktiv, herunder tekstadvarsler, kombinerede sundhedsadvarsler, generelle advarsler og informationsmeddelelser

| 14) | »sundhedsadvarsel«: en advarsel i henhold til dette direktiv, herunder tekstadvarsler, kombinerede sundhedsadvarsler, generelle advarsler og informationsmeddelelser |
| --- | --- |

14)

»sundhedsadvarsel«: en advarsel i henhold til dette direktiv, herunder tekstadvarsler, kombinerede sundhedsadvarsler, generelle advarsler og informationsmeddelelser

| 15) | »urtebaseret rygeprodukt«: et produkt baseret på planter eller urter, som ikke indeholder tobak, og som forbruges via en forbrændingsproces |
| --- | --- |

15)

»urtebaseret rygeprodukt«: et produkt baseret på planter eller urter, som ikke indeholder tobak, og som forbruges via en forbrændingsproces

| 15) | »urtebaseret rygeprodukt«: et produkt baseret på planter eller urter, som ikke indeholder tobak, og som forbruges via en forbrændingsproces |
| --- | --- |

15)

»urtebaseret rygeprodukt«: et produkt baseret på planter eller urter, som ikke indeholder tobak, og som forbruges via en forbrændingsproces

| 16) | »import of tobak og tobaksrelaterede produkter«: indførsel på Unionens område af sådanne produkter, medmindre produkterne ved indførslen til Unionen underlægges en toldsuspensionsprocedure eller -ordning, samt frigivelse af produkterne fra en toldsuspensionsprocedure eller -ordning |
| --- | --- |

16)

»import of tobak og tobaksrelaterede produkter«: indførsel på Unionens område af sådanne produkter, medmindre produkterne ved indførslen til Unionen underlægges en toldsuspensionsprocedure eller -ordning, samt frigivelse af produkterne fra en toldsuspensionsprocedure eller -ordning

| 16) | »import of tobak og tobaksrelaterede produkter«: indførsel på Unionens område af sådanne produkter, medmindre produkterne ved indførslen til Unionen underlægges en toldsuspensionsprocedure eller -ordning, samt frigivelse af produkterne fra en toldsuspensionsprocedure eller -ordning |
| --- | --- |

16)

»import of tobak og tobaksrelaterede produkter«: indførsel på Unionens område af sådanne produkter, medmindre produkterne ved indførslen til Unionen underlægges en toldsuspensionsprocedure eller -ordning, samt frigivelse af produkterne fra en toldsuspensionsprocedure eller -ordning

| 17) | »importør af tobak og tobaksrelaterede produkter«: ejeren af eller en person med rådighedsret over tobak og tobaksrelaterede produkter, der er blevet ført ind på Unionens område |
| --- | --- |

17)

»importør af tobak og tobaksrelaterede produkter«: ejeren af eller en person med rådighedsret over tobak og tobaksrelaterede produkter, der er blevet ført ind på Unionens område

| 17) | »importør af tobak og tobaksrelaterede produkter«: ejeren af eller en person med rådighedsret over tobak og tobaksrelaterede produkter, der er blevet ført ind på Unionens område |
| --- | --- |

17)

»importør af tobak og tobaksrelaterede produkter«: ejeren af eller en person med rådighedsret over tobak og tobaksrelaterede produkter, der er blevet ført ind på Unionens område

| 18) | »ingrediens«: et tilsætningsstof, tobak
  (blade og andre naturlige, forarbejdede eller uforarbejdede dele af tobaksplanter, herunder ekspanderet og rekonstitueret tobak)
  og ethvert andet stof, der er til stede i en færdig tobaksvare, herunder papir, filter, blæk, kapsler og klæbemiddel |
| --- | --- |

18)

»ingrediens«: et tilsætningsstof, tobak
  (blade og andre naturlige, forarbejdede eller uforarbejdede dele af tobaksplanter, herunder ekspanderet og rekonstitueret tobak)
  og ethvert andet stof, der er til stede i en færdig tobaksvare, herunder papir, filter, blæk, kapsler og klæbemiddel

| 18) | »ingrediens«: et tilsætningsstof, tobak og ethvert andet stof, der er til stede i en færdig tobaksvare, herunder papir, filter, blæk, kapsler og klæbemiddel |
| --- | --- |

18)

»ingrediens«: et tilsætningsstof, tobak og ethvert andet stof, der er til stede i en færdig tobaksvare, herunder papir, filter, blæk, kapsler og klæbemiddel

| 18a) | »tobak«: blade og andre naturlige, forarbejdede eller uforarbejdede dele af tobaksplanter, herunder ekspanderet og rekonstitueret tobak |
| --- | --- |

18a)

»tobak«: blade og andre naturlige, forarbejdede eller uforarbejdede dele af tobaksplanter, herunder ekspanderet og rekonstitueret tobak

| 19) | »maksimalgrænseværdi«: maksimumsgrænse, herunder også 0, for indholdet af et stof i en tobaksvare eller i emissionerne herfra målt i gram |
| --- | --- |

19)

»maksimalgrænseværdi«: maksimumsgrænse, herunder også 0, for indholdet af et stof i en tobaksvare eller i emissionerne herfra målt i gram

| 19) | »maksimalgrænseværdi«: maksimumsgrænse, herunder også 0, for indholdet af et stof i en tobaksvare eller i emissionerne herfra målt i gram |
| --- | --- |

19)

»maksimalgrænseværdi«: maksimumsgrænse, herunder også 0, for indholdet af et stof i en tobaksvare eller i emissionerne herfra målt i gram

| 20) | »tobak, der indtages nasalt«: en røgfri tobaksvare, som forbruges via næsen |
| --- | --- |

20)

»tobak, der indtages nasalt«: en røgfri tobaksvare, som forbruges via næsen

| 20) | »tobak, der indtages nasalt«: en røgfri tobaksvare, som forbruges via næsen |
| --- | --- |

20)

»tobak, der indtages nasalt«: en røgfri tobaksvare, som forbruges via næsen

| 21) | »nikotin«: nikotinalkaloider |
| --- | --- |

21)

»nikotin«: nikotinalkaloider

| 21) | »nikotin«: nikotinalkaloider |
| --- | --- |

21)

»nikotin«: nikotinalkaloider

| 22) | »nikotinholdigt produkt«: et produkt, der kan inhaleres, indtages eller på anden måde forbruges, og som er tilsat nikotin enten under fremstillingen eller af forbrugeren selv før eller under anvendelsen |
| --- | --- |

22)

»nikotinholdigt produkt«: et produkt, der kan inhaleres, indtages eller på anden måde forbruges, og som er tilsat nikotin enten under fremstillingen eller af forbrugeren selv før eller under anvendelsen

| 22) | »nikotinholdigt produkt«: et produkt, der kan inhaleres, indtages eller på anden måde forbruges, og som er tilsat nikotin enten under fremstillingen eller af forbrugeren selv før eller under anvendelsen |
| --- | --- |

22)

»nikotinholdigt produkt«: et produkt, der kan inhaleres, indtages eller på anden måde forbruges, og som er tilsat nikotin enten under fremstillingen eller af forbrugeren selv før eller under anvendelsen

| 23) | »ny kategori af tobaksvarer«: en tobaksvare, der ikke er en cigaret, rulletobak, pibetobak, vandpibetobak, en cigar, en cigarillo, tyggetobak, tobak, der indtages nasalt, eller tobak, der indtages oralt, og som markedsføres efter dette direktivs ikrafttræden |
| --- | --- |

23)

»ny kategori af tobaksvarer«: en tobaksvare, der ikke er en cigaret, rulletobak, pibetobak, vandpibetobak, en cigar, en cigarillo, tyggetobak, tobak, der indtages nasalt, eller tobak, der indtages oralt, og som markedsføres efter dette direktivs ikrafttræden

| 23) | »ny kategori af tobaksvarer«: en tobaksvare, der ikke er en cigaret, rulletobak, pibetobak, vandpibetobak, en cigar, en cigarillo, tyggetobak, tobak, der indtages nasalt, eller tobak, der indtages oralt, og som markedsføres efter dette direktivs ikrafttræden |
| --- | --- |

23)

»ny kategori af tobaksvarer«: en tobaksvare, der ikke er en cigaret, rulletobak, pibetobak, vandpibetobak, en cigar, en cigarillo, tyggetobak, tobak, der indtages nasalt, eller tobak, der indtages oralt, og som markedsføres efter dette direktivs ikrafttræden

| 24) | »ydre emballage«: enhver emballage, som produkter markedsføres i, og som omslutter en eller flere enkeltpakninger; gennemsigtigt indpakningsmateriale betragtes ikke som ydre emballage |
| --- | --- |

24)

»ydre emballage«: enhver emballage, som produkter markedsføres i, og som omslutter en eller flere enkeltpakninger; gennemsigtigt indpakningsmateriale betragtes ikke som ydre emballage

| 24) | »ydre emballage«: enhver emballage, som produkter markedsføres i, og som omslutter en eller flere enkeltpakninger; gennemsigtigt indpakningsmateriale betragtes ikke som ydre emballage |
| --- | --- |

24)

»ydre emballage«: enhver emballage, som produkter markedsføres i, og som omslutter en eller flere enkeltpakninger; gennemsigtigt indpakningsmateriale betragtes ikke som ydre emballage

| 24a) | »ydre transportemballage«: enhver emballage, som omslutter flere enkeltpakninger, hvori tobaksvarerne transporteres fra fabrikanten til de efterfølgende erhvervsdrivende, inden de bringes i omsætning, herunder kasser, forsendelsesbeholdere og paller |
| --- | --- |

24a)

»ydre transportemballage«: enhver emballage, som omslutter flere enkeltpakninger, hvori tobaksvarerne transporteres fra fabrikanten til de efterfølgende erhvervsdrivende, inden de bringes i omsætning, herunder kasser, forsendelsesbeholdere og paller

| 25) | »markedsføring«: tilrådighedsstillelse af produkter til forbrugere i Unionen mod eller uden vederlag, herunder ved fjernsalg; i tilfælde af fjernsalg på tværs af grænser anses produktet for at være blevet markedsført i den medlemsstat, hvor forbrugeren befinder sig |
| --- | --- |

25)

»markedsføring«: tilrådighedsstillelse af produkter til forbrugere i Unionen mod eller uden vederlag, herunder ved fjernsalg; i tilfælde af fjernsalg på tværs af grænser anses produktet for at være blevet markedsført i den medlemsstat, hvor forbrugeren befinder sig

| 25) | »markedsføring«: tilrådighedsstillelse af produkter til forbrugere i Unionen mod eller uden vederlag, herunder ved fjernsalg; i tilfælde af fjernsalg på tværs af grænser anses produktet for at være blevet markedsført i den medlemsstat, hvor forbrugeren befinder sig |
| --- | --- |

25)

»markedsføring«: tilrådighedsstillelse af produkter til forbrugere i Unionen mod eller uden vederlag, herunder ved fjernsalg; i tilfælde af fjernsalg på tværs af grænser anses produktet for at være blevet markedsført i den medlemsstat, hvor forbrugeren befinder sig

| 26) | »pibetobak«: tobak, der forbruges via en forbrændingsproces, og som udelukkende er bestemt til at bruges i en pibe |
| --- | --- |

26)

»pibetobak«: tobak, der forbruges via en forbrændingsproces, og som udelukkende er bestemt til at bruges i en pibe

| 26) | »pibetobak«: tobak, der forbruges via en forbrændingsproces, og som udelukkende er bestemt til at bruges i en pibe |
| --- | --- |

26)

»pibetobak«: tobak, der forbruges via en forbrændingsproces, og som udelukkende er bestemt til at bruges i en pibe

| 26a) | »vandpibetobak«: tobak, som udelukkende er beregnet til anvendelse i vandpiber |
| --- | --- |

26a)

»vandpibetobak«: tobak, som udelukkende er beregnet til anvendelse i vandpiber

| 27) | »detailsalgssted«: ethvert salgssted, hvor tobaksvarer markedsføres, eventuelt af en fysisk person |
| --- | --- |

27)

»detailsalgssted«: ethvert salgssted, hvor tobaksvarer markedsføres, eventuelt af en fysisk person

| 27) | »detailsalgssted«: ethvert salgssted, hvor tobaksvarer markedsføres, eventuelt af en fysisk person |
| --- | --- |

27)

»detailsalgssted«: ethvert salgssted, hvor tobaksvarer markedsføres, eventuelt af en fysisk person

| 28) | »rulletobak«: tobak, der kan anvendes til fremstilling af cigaretter af forbrugeren eller detailsalgssteder |
| --- | --- |

28)

»rulletobak«: tobak, der kan anvendes til fremstilling af cigaretter af forbrugeren eller detailsalgssteder

| 28) | »rulletobak«: tobak, der kan anvendes til fremstilling af cigaretter af forbrugeren eller detailsalgssteder |
| --- | --- |

28)

»rulletobak«: tobak, der kan anvendes til fremstilling af cigaretter af forbrugeren eller detailsalgssteder

| 29) | »røgfri tobaksvare«: en tobaksvare, der ikke forbruges via en forbrændingsproces, herunder tyggetobak, tobak, der indtages nasalt, og tobak, der indtages oralt |
| --- | --- |

29)

»røgfri tobaksvare«: en tobaksvare, der ikke forbruges via en forbrændingsproces, herunder tyggetobak, tobak, der indtages nasalt, og tobak, der indtages oralt

| 29) | »røgfri tobaksvare«: en tobaksvare, der ikke forbruges via en forbrændingsproces, herunder tyggetobak, tobak, der indtages nasalt, og tobak, der indtages oralt |
| --- | --- |

29)

»røgfri tobaksvare«: en tobaksvare, der ikke forbruges via en forbrændingsproces, herunder tyggetobak, tobak, der indtages nasalt, og tobak, der indtages oralt

| 30) | »væsentlig ændring i forholdene«: en stigning i omsætningen efter produktkategori, f.eks. pibetobak, cigarer eller cigarillos, på mindst 10 % i mindst
  10
  medlemsstater baseret på salgsdata fremsendt i overensstemmelse med artikel 5, stk. 4, eller en stigning i andelen af forbrugere af disse produkter i gruppen af personer under 25 år på mindst 5 procentpoint i mindst
  10
  medlemsstater for den pågældende varekategori baseret på Eurobarometer-rapporten af ____ [denne dato vil blive fastsat på tidspunktet for vedtagelsen af direktivet] eller tilsvarende undersøgelser af forbrugets omfang |
| --- | --- |

30)

»væsentlig ændring i forholdene«: en stigning i omsætningen efter produktkategori, f.eks. pibetobak, cigarer eller cigarillos, på mindst 10 % i mindst
  10
  medlemsstater baseret på salgsdata fremsendt i overensstemmelse med artikel 5, stk. 4, eller en stigning i andelen af forbrugere af disse produkter i gruppen af personer under 25 år på mindst 5 procentpoint i mindst
  10
  medlemsstater for den pågældende varekategori baseret på Eurobarometer-rapporten af ____ [denne dato vil blive fastsat på tidspunktet for vedtagelsen af direktivet] eller tilsvarende undersøgelser af forbrugets omfang

| 30) | »væsentlig ændring i forholdene«: en stigning i omsætningen efter produktkategori, f.eks. pibetobak, cigarer eller cigarillos, på mindst 10 % i mindst
  fem
  medlemsstater baseret på salgsdata fremsendt i overensstemmelse med artikel 5, stk. 4, eller en stigning i andelen af forbrugere af disse produkter i gruppen af personer under 25 år på mindst 5 procentpoint i mindst
  fem
  medlemsstater for den pågældende varekategori baseret på Eurobarometer-rapporten af ____ [denne dato vil blive fastsat på tidspunktet for vedtagelsen af direktivet] eller tilsvarende undersøgelser af forbrugets omfang |
| --- | --- |

30)

»væsentlig ændring i forholdene«: en stigning i omsætningen efter produktkategori, f.eks. pibetobak, cigarer eller cigarillos, på mindst 10 % i mindst
  fem
  medlemsstater baseret på salgsdata fremsendt i overensstemmelse med artikel 5, stk. 4, eller en stigning i andelen af forbrugere af disse produkter i gruppen af personer under 25 år på mindst 5 procentpoint i mindst
  fem
  medlemsstater for den pågældende varekategori baseret på Eurobarometer-rapporten af ____ [denne dato vil blive fastsat på tidspunktet for vedtagelsen af direktivet] eller tilsvarende undersøgelser af forbrugets omfang

| 31) | »tjære«: nikotinfrit anhydridt kondensat af ufiltreret røg |
| --- | --- |

31)

»tjære«: nikotinfrit anhydridt kondensat af ufiltreret røg

| 31) | »tjære«: nikotinfrit anhydridt kondensat af ufiltreret røg |
| --- | --- |

31)

»tjære«: nikotinfrit anhydridt kondensat af ufiltreret røg

| 32) | »tobak, der indtages oralt«: produkt, der er bestemt til oral indtagelse, med undtagelse af varer bestemt til at inhaleres eller tygges, og som helt eller delvis består af tobak i form af pulver eller fine partikler eller enhver kombination af disse former — navnlig varer i portionsbreve eller porøse breve |
| --- | --- |

32)

»tobak, der indtages oralt«: produkt, der er bestemt til oral indtagelse, med undtagelse af varer bestemt til at inhaleres eller tygges, og som helt eller delvis består af tobak i form af pulver eller fine partikler eller enhver kombination af disse former — navnlig varer i portionsbreve eller porøse breve

| 32) | »tobak, der indtages oralt«: produkt, der er bestemt til oral indtagelse, med undtagelse af varer bestemt til at inhaleres eller tygges, og som helt eller delvis består af tobak i form af pulver eller fine partikler eller enhver kombination af disse former — navnlig varer i portionsbreve eller porøse breve |
| --- | --- |

32)

»tobak, der indtages oralt«: produkt, der er bestemt til oral indtagelse, med undtagelse af varer bestemt til at inhaleres eller tygges, og som helt eller delvis består af tobak i form af pulver eller fine partikler eller enhver kombination af disse former — navnlig varer i portionsbreve eller porøse breve

| 33) | »røgtobak«: en tobaksvare, som ikke er en røgfri tobaksvare |
| --- | --- |

33)

»røgtobak«: en tobaksvare, som ikke er en røgfri tobaksvare

| 33) | »røgtobak«: en tobaksvare, som ikke er en røgfri tobaksvare |
| --- | --- |

33)

»røgtobak«: en tobaksvare, som ikke er en røgfri tobaksvare

| 34) | »tobaksvarer«: produkter, som forbrugere kan anvende til forbrug, og som helt eller delvis består af tobak, uanset om den er genetisk modificeret |
| --- | --- |

34)

»tobaksvarer«: produkter, som forbrugere kan anvende til forbrug, og som helt eller delvis består af tobak, uanset om den er genetisk modificeret

| 34) | »tobaksvarer«: produkter, som forbrugere kan anvende til forbrug, og som helt eller delvis består af tobak, uanset om den er genetisk modificeret |
| --- | --- |

34)

»tobaksvarer«: produkter, som forbrugere kan anvende til forbrug, og som helt eller delvis består af tobak, uanset om den er genetisk modificeret

| 35) | »toksicitet«: den grad, hvori et stof kan forårsage skadelige virkninger på den menneskelige organisme, herunder virkninger, der indtræffer over tid, normalt efter gentagen eller vedvarende forbrug eller eksponering |
| --- | --- |

35)

»toksicitet«: den grad, hvori et stof kan forårsage skadelige virkninger på den menneskelige organisme, herunder virkninger, der indtræffer over tid, normalt efter gentagen eller vedvarende forbrug eller eksponering

| 35) | »toksicitet«: den grad, hvori et stof kan forårsage skadelige virkninger på den menneskelige organisme, herunder virkninger, der indtræffer over tid, normalt efter gentagen eller vedvarende forbrug eller eksponering |
| --- | --- |

35)

»toksicitet«: den grad, hvori et stof kan forårsage skadelige virkninger på den menneskelige organisme, herunder virkninger, der indtræffer over tid, normalt efter gentagen eller vedvarende forbrug eller eksponering

| 36) | »enkeltpakning«: den mindste individuelle pakning indeholdende et produkt, der markedsføres. |
| --- | --- |

36)

»enkeltpakning«: den mindste individuelle pakning indeholdende et produkt, der markedsføres.

| 36) | »enkeltpakning«: den mindste individuelle pakning indeholdende et produkt, der markedsføres |
| --- | --- |

36)

»enkeltpakning«: den mindste individuelle pakning indeholdende et produkt, der markedsføres

| 36a) | »passiv rygning«: ufrivillig inhalering af røg fra forbrændingen af cigaretter eller cigarer eller fra en eller flere rygeres udånding. |
| --- | --- |

36a)

»passiv rygning«: ufrivillig inhalering af røg fra forbrændingen af cigaretter eller cigarer eller fra en eller flere rygeres udånding.

Ændring 89 + 149

Forslag til direktiv

Artikel 3 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.
     
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 22 vedrørende tilpasning af maksimalgrænseværdierne i stk. 1 under hensyntagen til den videnskabelige udvikling og internationalt vedtagne standarder. | udgår |

Kommissionens forslag

Ændring

2.
     
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 22 vedrørende tilpasning af maksimalgrænseværdierne i stk. 1 under hensyntagen til den videnskabelige udvikling og internationalt vedtagne standarder.

udgår

Ændring 90

Forslag til direktiv

Artikel 3 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.
     
  Medlemsstaterne meddeler Kommissionen de maksimalgrænseværdier, de fastsætter for andre emissioner fra cigaretter og for emissioner fra andre tobaksvarer end cigaretter. Kommissionen tillægges beføjelser til under hensyntagen til de internationalt vedtagne standarder, der måtte foreligge, og på grundlag af videnskabelig evidens at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 22 vedrørende fastsættelse og tilpasning af maksimalgrænseværdier for andre emissioner fra cigaretter og for emissioner fra andre tobaksvarer end cigaretter, der mærkbart øger en tobaksvares toksicitet eller vanedannende virkning til over den tærskel for toksicitet og vanedannende egenskaber, der er resultatet af emissionsindholdet af tjære, nikotin og kulilte som fastsat i stk. 1. | udgår |

Kommissionens forslag

Ændring

3.
     
  Medlemsstaterne meddeler Kommissionen de maksimalgrænseværdier, de fastsætter for andre emissioner fra cigaretter og for emissioner fra andre tobaksvarer end cigaretter. Kommissionen tillægges beføjelser til under hensyntagen til de internationalt vedtagne standarder, der måtte foreligge, og på grundlag af videnskabelig evidens at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 22 vedrørende fastsættelse og tilpasning af maksimalgrænseværdier for andre emissioner fra cigaretter og for emissioner fra andre tobaksvarer end cigaretter, der mærkbart øger en tobaksvares toksicitet eller vanedannende virkning til over den tærskel for toksicitet og vanedannende egenskaber, der er resultatet af emissionsindholdet af tjære, nikotin og kulilte som fastsat i stk. 1.

udgår

Ændring 48

Forslag til direktiv

Artikel 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Emissionsindholdet af tjære, nikotin og kulilte i cigaretter måles efter ISO-standard 4387 (tjære), 10315 (nikotin) og 8454 (kulilte). | 1.   Emissionsindholdet af tjære, nikotin og kulilte i cigaretter måles efter ISO-standard 4387 (tjære), 10315 (nikotin) og 8454 (kulilte). |
| Nøjagtigheden af angivelserne vedrørende tjære og nikotin kontrolleres ved hjælp af ISO-standard 8243. | Nøjagtigheden af angivelserne vedrørende tjære, nikotin og
  carbonmonoxid
  kontrolleres ved hjælp af ISO-standard 8243. |
| 2.   De i stk. 1 omhandlede målinger udføres eller kontrolleres af prøvningslaboratorier, som er godkendt af medlemsstaternes kompetente myndigheder og overvåges af disse. | 2.   De i stk. 1 omhandlede målinger udføres eller kontrolleres af
  uafhængige
  prøvningslaboratorier, som er godkendt af medlemsstaternes kompetente myndigheder og overvåges af disse. |
| Medlemsstaterne sender Kommissionen en liste over godkendte laboratorier, idet de præciserer, hvilke kriterier der er lagt til grund for godkendelsen, samt hvilke midler der anvendes til overvågning af dem, og ajourfører listen i forbindelse med enhver ændring i denne. Kommissionen offentliggør listen over godkendte laboratorier som meddelt af medlemsstaterne. | Medlemsstaterne sender Kommissionen en liste over godkendte laboratorier, idet de præciserer, hvilke kriterier der er lagt til grund for godkendelsen, samt hvilke midler der anvendes til overvågning af dem, og ajourfører listen i forbindelse med enhver ændring i denne. Kommissionen offentliggør listen over godkendte laboratorier som meddelt af medlemsstaterne. |
| | 2a.
     
  Der udføres jævnligt test, der bekræfter gyldigheden af det resultat, som tobaksselskaberne har fremlagt, af uafhængige testlaboratorier, som overvåges af de kompetente myndigheder i medlemsstaterne. |
| 3.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 22 vedrørende
  tilpasning
  af metoderne til måling af emissionsindholdet af tjære, nikotin og kulilte under hensyntagen til den videnskabelige og tekniske udvikling og internationalt vedtagne standarder. | 3.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 22 vedrørende
  supplering eller ændring
  af metoderne til måling af emissionsindholdet af tjære, nikotin og kulilte under hensyntagen til den videnskabelige og tekniske udvikling og internationalt vedtagne standarder. |
| 4.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen de metoder, de benytter til måling af andre emissioner fra cigaretter og for emissioner fra andre tobaksvarer end cigaretter. Kommissionen
  tillægges beføjelser til på grundlag af disse metoder og under hensyntagen til den videnskabelige og tekniske udvikling samt internationalt vedtagne standarder at vedtage
  delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 22
  vedrørende fastlæggelse og tilpasning af målemetoder
  . | 4.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen de metoder, de benytter til måling af andre emissioner fra cigaretter og for emissioner fra andre tobaksvarer end cigaretter. Kommissionen
  vedtager
  delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 22
  for at integrere de metoder, som parterne i FCTC eller WHO har aftalt, i EU-retten. |
| | 4a.
     
  Nøjagtigheden af angivelserne for andre emissioner af andre tobaksvarer, der forbruges via en forbrændingsproces, kontrolleres i overensstemmelse med ISO-standard 8243. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Emissionsindholdet af tjære, nikotin og kulilte i cigaretter måles efter ISO-standard 4387 (tjære), 10315 (nikotin) og 8454 (kulilte).

1.   Emissionsindholdet af tjære, nikotin og kulilte i cigaretter måles efter ISO-standard 4387 (tjære), 10315 (nikotin) og 8454 (kulilte).

Nøjagtigheden af angivelserne vedrørende tjære og nikotin kontrolleres ved hjælp af ISO-standard 8243.

Nøjagtigheden af angivelserne vedrørende tjære, nikotin og
  carbonmonoxid
  kontrolleres ved hjælp af ISO-standard 8243.

2.   De i stk. 1 omhandlede målinger udføres eller kontrolleres af prøvningslaboratorier, som er godkendt af medlemsstaternes kompetente myndigheder og overvåges af disse.

2.   De i stk. 1 omhandlede målinger udføres eller kontrolleres af
  uafhængige
  prøvningslaboratorier, som er godkendt af medlemsstaternes kompetente myndigheder og overvåges af disse.

Medlemsstaterne sender Kommissionen en liste over godkendte laboratorier, idet de præciserer, hvilke kriterier der er lagt til grund for godkendelsen, samt hvilke midler der anvendes til overvågning af dem, og ajourfører listen i forbindelse med enhver ændring i denne. Kommissionen offentliggør listen over godkendte laboratorier som meddelt af medlemsstaterne.

Medlemsstaterne sender Kommissionen en liste over godkendte laboratorier, idet de præciserer, hvilke kriterier der er lagt til grund for godkendelsen, samt hvilke midler der anvendes til overvågning af dem, og ajourfører listen i forbindelse med enhver ændring i denne. Kommissionen offentliggør listen over godkendte laboratorier som meddelt af medlemsstaterne.

2a.
     
  Der udføres jævnligt test, der bekræfter gyldigheden af det resultat, som tobaksselskaberne har fremlagt, af uafhængige testlaboratorier, som overvåges af de kompetente myndigheder i medlemsstaterne.

3.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 22 vedrørende
  tilpasning
  af metoderne til måling af emissionsindholdet af tjære, nikotin og kulilte under hensyntagen til den videnskabelige og tekniske udvikling og internationalt vedtagne standarder.

3.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 22 vedrørende
  supplering eller ændring
  af metoderne til måling af emissionsindholdet af tjære, nikotin og kulilte under hensyntagen til den videnskabelige og tekniske udvikling og internationalt vedtagne standarder.

4.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen de metoder, de benytter til måling af andre emissioner fra cigaretter og for emissioner fra andre tobaksvarer end cigaretter. Kommissionen
  tillægges beføjelser til på grundlag af disse metoder og under hensyntagen til den videnskabelige og tekniske udvikling samt internationalt vedtagne standarder at vedtage
  delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 22
  vedrørende fastlæggelse og tilpasning af målemetoder
  .

4.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen de metoder, de benytter til måling af andre emissioner fra cigaretter og for emissioner fra andre tobaksvarer end cigaretter. Kommissionen
  vedtager
  delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 22
  for at integrere de metoder, som parterne i FCTC eller WHO har aftalt, i EU-retten.

4a.
     
  Nøjagtigheden af angivelserne for andre emissioner af andre tobaksvarer, der forbruges via en forbrændingsproces, kontrolleres i overensstemmelse med ISO-standard 8243.

Ændring 91 + 92 + 49

Forslag til direktiv

Artikel 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterne pålægger fabrikanter og importører af tobaksvarer at indgive en liste til de kompetente myndigheder over alle de ingredienser — og mængden heraf — som anvendes ved fremstillingen af tobaksvarerne, opdelt efter handelsnavn og type, samt over produkternes emissioner og emissionsindhold. Fabrikanterne eller importørerne skal desuden underrette de kompetente myndigheder i de pågældende medlemsstater, hvis sammensætningen af et produkt ændres, så det påvirker de oplysninger, der fremlægges i henhold til denne artikel. De i henhold til denne artikel påkrævede oplysninger skal indgives, inden en ny eller ændret tobaksvare markedsføres. | 1.   Medlemsstaterne pålægger fabrikanter og importører af tobaksvarer at indgive en liste til de kompetente myndigheder over alle de ingredienser — og mængden heraf — som anvendes ved fremstillingen af tobaksvarerne, opdelt efter handelsnavn og type, samt over produkternes emissioner og emissionsindhold,
  som følge af tilsigtet brug
  . Fabrikanterne eller importørerne skal desuden underrette de kompetente myndigheder i de pågældende medlemsstater, hvis sammensætningen af et produkt ændres, så det påvirker de oplysninger, der fremlægges i henhold til denne artikel. De i henhold til denne artikel påkrævede oplysninger skal indgives, inden en ny eller ændret tobaksvare markedsføres. |
| Listen skal ledsages af en erklæring om, hvorfor de pågældende ingredienser indgår i disse tobaksvarer. Listen skal indeholde oplysninger om deres status, herunder angivelse af, hvorvidt ingredienserne er blevet registreret i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 vedrørende registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) samt af deres klassificering i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger. Listen skal desuden indeholde alle de toksikologiske oplysninger, fabrikanten eller importøren har adgang til om disse ingredienser, efter eller uden forbrænding, alt efter hvad der er relevant, med særlig henvisning til deres virkninger for forbrugernes sundhed, blandt andet de risici for afhængighed, som de er forbundet med. Listen skal indeholde alle de ingredienser, der indgår i den pågældende tobaksvare, i rækkefølge efter faldende vægt. Fabrikanten og importøren skal angive, hvilke målemetoder der er anvendt, dog ikke for tjære, nikotin og kulilte eller for emissioner som omhandlet i artikel 4, stk. 4. Medlemsstaterne kan endvidere kræve, at fabrikanter eller importører udfører andre prøver, som de kompetente nationale myndigheder måtte fastsætte, med henblik på at vurdere stoffers sundhedsmæssige virkninger, bl.a. under hensyntagen til deres vanedannende egenskaber og toksicitet. | Listen skal ledsages af en erklæring om, hvorfor de pågældende ingredienser indgår i disse tobaksvarer. Listen skal indeholde oplysninger om deres status, herunder angivelse af, hvorvidt ingredienserne er blevet registreret i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 vedrørende registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) samt af deres klassificering i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger. Listen skal desuden indeholde alle de toksikologiske oplysninger, fabrikanten eller importøren har adgang til om disse ingredienser, efter eller uden forbrænding,
  og der som minimum muliggør klassificering af de pågældende stoffer i henhold til forordning (EF) nr. 1272/2008,
  alt efter hvad der er relevant, med særlig henvisning til deres virkninger for forbrugernes sundhed, blandt andet de risici for afhængighed, som de er forbundet med. Listen skal indeholde alle de ingredienser, der indgår i den pågældende tobaksvare, i rækkefølge efter faldende vægt. Fabrikanten og importøren skal angive, hvilke målemetoder der er anvendt, dog ikke for tjære, nikotin og kulilte eller for emissioner som omhandlet i artikel 4, stk. 4. Medlemsstaterne kan endvidere kræve, at fabrikanter eller importører udfører andre prøver, som de kompetente nationale myndigheder måtte fastsætte, med henblik på at vurdere stoffers sundhedsmæssige virkninger, bl.a. under hensyntagen til deres vanedannende egenskaber og toksicitet. |
| 2.   Medlemsstaterne sørger for at formidle oplysninger meddelt i henhold til stk. 1 på et
  særligt
  websted, som er tilgængeligt for offentligheden. Medlemsstaterne tager i den forbindelse behørigt hensyn til behovet for at beskytte oplysninger, der udgør en forretningshemmelighed. | 2.   Medlemsstaterne sørger for at formidle oplysninger meddelt i henhold til stk. 1 på et websted, som er tilgængeligt for offentligheden. Medlemsstaterne tager i den forbindelse behørigt hensyn til behovet for at beskytte oplysninger, der udgør en forretningshemmelighed. |
| 3.   Kommissionen fastlægger og, hvis det er nødvendigt, opdaterer ved hjælp af gennemførelsesretsakter standardformatet til brug ved meddelelse og formidling af de i stk. 1 og 2 omhandlede oplysninger. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 21. | 3.   Kommissionen fastlægger og, hvis det er nødvendigt, opdaterer ved hjælp af gennemførelsesretsakter standardformatet til brug ved meddelelse og formidling af de i stk. 1 og 2 omhandlede oplysninger. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 21. |
| 4.   Medlemsstaterne pålægger fabrikanter og importører at fremlægge de interne og eksterne undersøgelser, som de har adgang til, i form af markedsanalyser og undersøgelser af forskellige forbrugergruppers, herunder unges præferencer for så vidt angår ingredienser og emissioner. Medlemsstaterne pålægger endvidere fabrikanter og importører årligt at indberette omsætningen pr. produkt, angivet i antal cigaretter/cigarer/cigarillos eller i kg, og pr. medlemsstat, med start i det hele kalenderår, der følger efter året for dette direktivs ikrafttræden. Medlemsstaterne tilvejebringer alternative eller supplerende salgsdata, i det omfang det er nødvendigt for at sikre, at de i henhold til dette stykke krævede data om salgsmængder er pålidelige og fuldstændige. | 4.   Medlemsstaterne pålægger fabrikanter og importører at fremlægge de interne og eksterne undersøgelser, som de har adgang til, i form markedsanalyser og undersøgelser af forskellige forbrugergruppers, herunder unges
  og kroniske storrygeres
  præferencer for så vidt angår ingredienser og emissioner
  samt sammendrag af eventuelle markedsundersøgelser, som de gennemfører ved lancering af nye produkter
  . Medlemsstaterne pålægger endvidere fabrikanter og importører årligt at indberette omsætningen pr. produkt, angivet i antal cigaretter/cigarer/cigarillos eller i kg, og pr. medlemsstat, med start i det hele kalenderår, der følger efter året for dette direktivs ikrafttræden. Medlemsstaterne tilvejebringer alternative eller supplerende salgsdata, i det omfang det er nødvendigt for at sikre, at de i henhold til dette stykke krævede data om salgsmængder er pålidelige og fuldstændige. |
| 5.   Alle data og oplysninger, der skal meddeles til og af medlemsstaterne i henhold til denne artikel, fremlægges i elektronisk form. Medlemsstaterne opbevarer oplysningerne elektronisk og sørger for, at Kommissionen til enhver tid har adgang til oplysningerne. Andre medlemsstater skal have adgang til disse oplysninger efter begrundet anmodning herom. Medlemsstaterne og Kommissionen sikrer, at forretningshemmeligheder og andre fortrolige oplysninger behandles fortroligt. | 5.   Alle data og oplysninger, der skal meddeles til og af medlemsstaterne i henhold til denne artikel, fremlægges i elektronisk form. Medlemsstaterne opbevarer oplysningerne elektronisk og sørger for, at Kommissionen til enhver tid har adgang til oplysningerne. Andre medlemsstater skal have adgang til disse oplysninger efter begrundet anmodning herom. Medlemsstaterne og Kommissionen sikrer, at forretningshemmeligheder og andre fortrolige oplysninger behandles fortroligt. |
| | 5a.
     
  Kommissionen analyserer alle de oplysninger, der gøres tilgængelige i henhold til denne artikel (navnlig oplysninger vedrørende ingrediensernes vanedannende egenskaber og toksicitet, markedsanalyser og salgsdata) og forelægger regelmæssigt en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet med en opsummering af hovedresultaterne. |
| | 5b.
     
  Der tages hensyn til de oplysninger, der er indsamlet i henhold til denne artikel, med det formål at godkende tilsætningsstoffer i overensstemmelse med artikel 6, stk. 10a. |
| 6.   
  Gebyrer, som medlemsstaterne opkræver
  for modtagelse, lagring, håndtering, analyse og offentliggørelse af oplysninger, som de modtager i henhold til denne artikel
  , må ikke overstige de udgifter, som disse aktiviteter reelt er forbundet med
  . | 6.   
  Medlemsstaterne kan opkræve forholdsmæssigt afpassede gebyrer
  for modtagelse, lagring, håndtering, analyse og offentliggørelse af oplysninger, som de modtager i henhold denne artikel. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Medlemsstaterne pålægger fabrikanter og importører af tobaksvarer at indgive en liste til de kompetente myndigheder over alle de ingredienser — og mængden heraf — som anvendes ved fremstillingen af tobaksvarerne, opdelt efter handelsnavn og type, samt over produkternes emissioner og emissionsindhold. Fabrikanterne eller importørerne skal desuden underrette de kompetente myndigheder i de pågældende medlemsstater, hvis sammensætningen af et produkt ændres, så det påvirker de oplysninger, der fremlægges i henhold til denne artikel. De i henhold til denne artikel påkrævede oplysninger skal indgives, inden en ny eller ændret tobaksvare markedsføres.

1.   Medlemsstaterne pålægger fabrikanter og importører af tobaksvarer at indgive en liste til de kompetente myndigheder over alle de ingredienser — og mængden heraf — som anvendes ved fremstillingen af tobaksvarerne, opdelt efter handelsnavn og type, samt over produkternes emissioner og emissionsindhold,
  som følge af tilsigtet brug
  . Fabrikanterne eller importørerne skal desuden underrette de kompetente myndigheder i de pågældende medlemsstater, hvis sammensætningen af et produkt ændres, så det påvirker de oplysninger, der fremlægges i henhold til denne artikel. De i henhold til denne artikel påkrævede oplysninger skal indgives, inden en ny eller ændret tobaksvare markedsføres.

Listen skal ledsages af en erklæring om, hvorfor de pågældende ingredienser indgår i disse tobaksvarer. Listen skal indeholde oplysninger om deres status, herunder angivelse af, hvorvidt ingredienserne er blevet registreret i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 vedrørende registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) samt af deres klassificering i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger. Listen skal desuden indeholde alle de toksikologiske oplysninger, fabrikanten eller importøren har adgang til om disse ingredienser, efter eller uden forbrænding, alt efter hvad der er relevant, med særlig henvisning til deres virkninger for forbrugernes sundhed, blandt andet de risici for afhængighed, som de er forbundet med. Listen skal indeholde alle de ingredienser, der indgår i den pågældende tobaksvare, i rækkefølge efter faldende vægt. Fabrikanten og importøren skal angive, hvilke målemetoder der er anvendt, dog ikke for tjære, nikotin og kulilte eller for emissioner som omhandlet i artikel 4, stk. 4. Medlemsstaterne kan endvidere kræve, at fabrikanter eller importører udfører andre prøver, som de kompetente nationale myndigheder måtte fastsætte, med henblik på at vurdere stoffers sundhedsmæssige virkninger, bl.a. under hensyntagen til deres vanedannende egenskaber og toksicitet.

Listen skal ledsages af en erklæring om, hvorfor de pågældende ingredienser indgår i disse tobaksvarer. Listen skal indeholde oplysninger om deres status, herunder angivelse af, hvorvidt ingredienserne er blevet registreret i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 vedrørende registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) samt af deres klassificering i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger. Listen skal desuden indeholde alle de toksikologiske oplysninger, fabrikanten eller importøren har adgang til om disse ingredienser, efter eller uden forbrænding,
  og der som minimum muliggør klassificering af de pågældende stoffer i henhold til forordning (EF) nr. 1272/2008,
  alt efter hvad der er relevant, med særlig henvisning til deres virkninger for forbrugernes sundhed, blandt andet de risici for afhængighed, som de er forbundet med. Listen skal indeholde alle de ingredienser, der indgår i den pågældende tobaksvare, i rækkefølge efter faldende vægt. Fabrikanten og importøren skal angive, hvilke målemetoder der er anvendt, dog ikke for tjære, nikotin og kulilte eller for emissioner som omhandlet i artikel 4, stk. 4. Medlemsstaterne kan endvidere kræve, at fabrikanter eller importører udfører andre prøver, som de kompetente nationale myndigheder måtte fastsætte, med henblik på at vurdere stoffers sundhedsmæssige virkninger, bl.a. under hensyntagen til deres vanedannende egenskaber og toksicitet.

2.   Medlemsstaterne sørger for at formidle oplysninger meddelt i henhold til stk. 1 på et
  særligt
  websted, som er tilgængeligt for offentligheden. Medlemsstaterne tager i den forbindelse behørigt hensyn til behovet for at beskytte oplysninger, der udgør en forretningshemmelighed.

2.   Medlemsstaterne sørger for at formidle oplysninger meddelt i henhold til stk. 1 på et websted, som er tilgængeligt for offentligheden. Medlemsstaterne tager i den forbindelse behørigt hensyn til behovet for at beskytte oplysninger, der udgør en forretningshemmelighed.

3.   Kommissionen fastlægger og, hvis det er nødvendigt, opdaterer ved hjælp af gennemførelsesretsakter standardformatet til brug ved meddelelse og formidling af de i stk. 1 og 2 omhandlede oplysninger. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 21.

3.   Kommissionen fastlægger og, hvis det er nødvendigt, opdaterer ved hjælp af gennemførelsesretsakter standardformatet til brug ved meddelelse og formidling af de i stk. 1 og 2 omhandlede oplysninger. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 21.

4.   Medlemsstaterne pålægger fabrikanter og importører at fremlægge de interne og eksterne undersøgelser, som de har adgang til, i form af markedsanalyser og undersøgelser af forskellige forbrugergruppers, herunder unges præferencer for så vidt angår ingredienser og emissioner. Medlemsstaterne pålægger endvidere fabrikanter og importører årligt at indberette omsætningen pr. produkt, angivet i antal cigaretter/cigarer/cigarillos eller i kg, og pr. medlemsstat, med start i det hele kalenderår, der følger efter året for dette direktivs ikrafttræden. Medlemsstaterne tilvejebringer alternative eller supplerende salgsdata, i det omfang det er nødvendigt for at sikre, at de i henhold til dette stykke krævede data om salgsmængder er pålidelige og fuldstændige.

4.   Medlemsstaterne pålægger fabrikanter og importører at fremlægge de interne og eksterne undersøgelser, som de har adgang til, i form markedsanalyser og undersøgelser af forskellige forbrugergruppers, herunder unges
  og kroniske storrygeres
  præferencer for så vidt angår ingredienser og emissioner
  samt sammendrag af eventuelle markedsundersøgelser, som de gennemfører ved lancering af nye produkter
  . Medlemsstaterne pålægger endvidere fabrikanter og importører årligt at indberette omsætningen pr. produkt, angivet i antal cigaretter/cigarer/cigarillos eller i kg, og pr. medlemsstat, med start i det hele kalenderår, der følger efter året for dette direktivs ikrafttræden. Medlemsstaterne tilvejebringer alternative eller supplerende salgsdata, i det omfang det er nødvendigt for at sikre, at de i henhold til dette stykke krævede data om salgsmængder er pålidelige og fuldstændige.

5.   Alle data og oplysninger, der skal meddeles til og af medlemsstaterne i henhold til denne artikel, fremlægges i elektronisk form. Medlemsstaterne opbevarer oplysningerne elektronisk og sørger for, at Kommissionen til enhver tid har adgang til oplysningerne. Andre medlemsstater skal have adgang til disse oplysninger efter begrundet anmodning herom. Medlemsstaterne og Kommissionen sikrer, at forretningshemmeligheder og andre fortrolige oplysninger behandles fortroligt.

5.   Alle data og oplysninger, der skal meddeles til og af medlemsstaterne i henhold til denne artikel, fremlægges i elektronisk form. Medlemsstaterne opbevarer oplysningerne elektronisk og sørger for, at Kommissionen til enhver tid har adgang til oplysningerne. Andre medlemsstater skal have adgang til disse oplysninger efter begrundet anmodning herom. Medlemsstaterne og Kommissionen sikrer, at forretningshemmeligheder og andre fortrolige oplysninger behandles fortroligt.

5a.
     
  Kommissionen analyserer alle de oplysninger, der gøres tilgængelige i henhold til denne artikel (navnlig oplysninger vedrørende ingrediensernes vanedannende egenskaber og toksicitet, markedsanalyser og salgsdata) og forelægger regelmæssigt en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet med en opsummering af hovedresultaterne.

5b.
     
  Der tages hensyn til de oplysninger, der er indsamlet i henhold til denne artikel, med det formål at godkende tilsætningsstoffer i overensstemmelse med artikel 6, stk. 10a.

6.   
  Gebyrer, som medlemsstaterne opkræver
  for modtagelse, lagring, håndtering, analyse og offentliggørelse af oplysninger, som de modtager i henhold til denne artikel
  , må ikke overstige de udgifter, som disse aktiviteter reelt er forbundet med
  .

6.   
  Medlemsstaterne kan opkræve forholdsmæssigt afpassede gebyrer
  for modtagelse, lagring, håndtering, analyse og offentliggørelse af oplysninger, som de modtager i henhold denne artikel.

Ændring 50 + 87 + 95

Forslag til direktiv

Artikel 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   
  Medlemsstaterne forbyder markedsføring af tobaksvarer med en kendetegnende aroma. | 1.
     
  Der må ikke anvendes tilsætningsstoffer i tobaksvarer, medmindre de er godkendt i overensstemmelse med dette direktiv. Godkendte tilsætningsstoffer opføres på den liste, der er anført i bilag [-I]. Eventuelle betingelser eller begrænsninger om anvendelse af godkendte tilsætningsstoffer anføres ligeledes på listen. Markedsføringen af tobaksvarer med tilsætningsstoffer, der ikke er anført på bilag [-I], eller som ikke er anvendt i overensstemmelse med eventuelle betingelser eller begrænsninger fastsat i det pågældende bilag i dette direktiv, forbydes. |
| | Følgende tilsætningsstoffer må ikke godkendes: |
| | a) | vitaminer og andre tilsætningsstoffer, der giver det indtryk, at en tobaksvare frembyder en sundhedsmæssig fordel eller udgør en begrænset sundhedsfare |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   
  Medlemsstaterne forbyder markedsføring af tobaksvarer med en kendetegnende aroma.

1.
     
  Der må ikke anvendes tilsætningsstoffer i tobaksvarer, medmindre de er godkendt i overensstemmelse med dette direktiv. Godkendte tilsætningsstoffer opføres på den liste, der er anført i bilag [-I]. Eventuelle betingelser eller begrænsninger om anvendelse af godkendte tilsætningsstoffer anføres ligeledes på listen. Markedsføringen af tobaksvarer med tilsætningsstoffer, der ikke er anført på bilag [-I], eller som ikke er anvendt i overensstemmelse med eventuelle betingelser eller begrænsninger fastsat i det pågældende bilag i dette direktiv, forbydes.

Følgende tilsætningsstoffer må ikke godkendes:

a)

vitaminer og andre tilsætningsstoffer, der giver det indtryk, at en tobaksvare frembyder en sundhedsmæssig fordel eller udgør en begrænset sundhedsfare

| b) | koffein og taurin og andre tilsætningsstoffer og stimulerende forbindelser, der forbindes med energi og vitalitet |
| --- | --- |

b)

koffein og taurin og andre tilsætningsstoffer og stimulerende forbindelser, der forbindes med energi og vitalitet

| c) | tilsætningsstoffer, der har farvende egenskaber for emissioner |
| --- | --- |

c)

tilsætningsstoffer, der har farvende egenskaber for emissioner

| d) | tilsætningsstoffer, der opfylder kriterierne for klassificering som farlige stoffer i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1272/2008, eller som fører til sådanne stoffer ved afbrænding |
| --- | --- |

d)

tilsætningsstoffer, der opfylder kriterierne for klassificering som farlige stoffer i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1272/2008, eller som fører til sådanne stoffer ved afbrænding

| e) | tilsætningsstoffer, som ved anvendelse kan afgive en kendetegnende aroma |
| --- | --- |

e)

tilsætningsstoffer, som ved anvendelse kan afgive en kendetegnende aroma

| f) | tilsætningsstoffer, som ved forbrug øger tobaksvarens toksiske eller vanedannende virkning. |
| --- | --- |

f)

tilsætningsstoffer, som ved forbrug øger tobaksvarens toksiske eller vanedannende virkning.

Uanset litra e) i det foregående afsnit gælder, at hvis et bestemt tilsætningsstof eller kombination heraf typisk kun afgiver en kendetegnende aroma, når det overstiger en vis mængde eller koncentration, kan tilsætningsstoffet eller tilsætningsstofferne godkendes, forudsat at maksimalgrænseværdierne er fastsat.

Uanset litra f) i andet afsnit gælder, at hvis et bestemt tilsætningsstof ved forbrug kun udvider en tobaksvares toksiske eller vanedannende virkning, når det overstiger en vis mængde eller koncentration, herunder standardsikkerhedsmargener, kan det pågældende tilsætningsstof godkendes, forudsat at maksimalgrænseværdierne er fastsat.

Medlemsstaterne må ikke forbyde brug af tilsætningsstoffer
  , der er af afgørende betydning for fremstillingen af tobaksvarer, så længe disse tilsætninger ikke resulterer i et produkt med en kendetegnende aroma.

Tilsætningsstoffer
  , der er af afgørende betydning for fremstillingen af tobaksvarer,
  kan godkendes,
  så længe disse tilsætninger ikke resulterer i et produkt med en kendetegnende aroma.
  Rekonstitutionen af sukkerforbindelser i tobaksvarer op til de mængder, der forekommer i tobaksblade, inden de skæres, anses ikke for at afgive en karakteristisk aroma.

Medlemsstaterne meddeler Kommissionen de foranstaltninger, de træffer i medfør af dette stykke.

2.
     
  Kommissionen afgør ved hjælp af gennemførelsesretsakter efter anmodning fra en medlemsstat eller på eget initiativ, hvorvidt en tobaksvare er omfattet af stk. 1. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 21.

Kommissionen vedtager ved hjælp af gennemførelsesretsakter fælles regler for de procedurer, der skal anvendes for at fastslå, hvorvidt en tobaksvare er omfattet af stk. 1. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 21.

3.
     
  Kommissionen tillægges beføjelser til, såfremt erfaringerne med anvendelsen af stk. 1 og 2 viser, at et bestemt tilsætningsstof eller en kombination af tilsætningsstoffer typisk vil give en kendetegnende aroma, når indholdet af stoffet/stofferne overstiger en vis mængde eller koncentration, at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 22 vedrørende fastsættelse af maksimalgrænseværdier for indholdet af de pågældende tilsætningsstoffer eller den pågældende kombination af tilsætningsstoffer, der giver den kendetegnende aroma.

4.
     
  Medlemsstaterne forbyder brug af følgende tilsætningsstoffer i tobaksvarer:

| a) | vitaminer og andre tilsætningsstoffer, der giver det indtryk, at en tobaksvare frembyder en sundhedsmæssig fordel eller udgør en begrænset sundhedsfare |
| --- | --- |

a)

vitaminer og andre tilsætningsstoffer, der giver det indtryk, at en tobaksvare frembyder en sundhedsmæssig fordel eller udgør en begrænset sundhedsfare

| b) | koffein og taurin og andre tilsætningsstoffer og stimulerende forbindelser, der forbindes med energi og vitalitet |
| --- | --- |

b)

koffein og taurin og andre tilsætningsstoffer og stimulerende forbindelser, der forbindes med energi og vitalitet

| c) | tilsætningsstoffer, der har farvende egenskaber for emissioner. |
| --- | --- |

c)

tilsætningsstoffer, der har farvende egenskaber for emissioner.

5.   
  Medlemsstaterne forbyder brug
  af aromastoffer i tobaksvarers bestanddele såsom filtre, papir, emballage, kapsler eller enhver teknisk funktion, der gør det muligt at ændre aroma eller røgudviklingsintensitet. Filtre og kapsler må ikke indeholde tobak.

5.   
  Brug
  af aromastoffer i tobaksvarers bestanddele såsom filtre, papir, emballage, kapsler eller enhver teknisk funktion, der gør det muligt at ændre aroma eller røgudviklingsintensitet
  , forbydes
  . Filtre og kapsler må ikke indeholde tobak.

6.   
  Medlemsstaterne sikrer, at bestemmelserne og betingelserne i henhold til forordning (EF) nr. 1907/2006 anvendes på tobaksvarer, i det omfang det er relevant.

7.
     
  Medlemsstaterne forbyder, på grundlag af videnskabelig evidens, markedsføring af tobaksvarer, der indeholder tilsætningsstoffer i mængder, som øger tobaksvarens toksiske eller vanedannende virkning mærkbart ved forbrug.

Medlemsstaterne meddeler Kommissionen de foranstaltninger, de træffer i medfør af dette stykke.

8.
     
  Kommissionen afgør ved hjælp af en gennemførelsesretsakt efter anmodning fra en medlemsstat eller på eget initiativ, hvorvidt en tobaksvare er omfattet af stk. 7. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 21, og skal være baseret på den seneste videnskabelige evidens.

9.
     
  Kommissionen tillægges beføjelser til, såfremt erfaringerne med anvendelsen af stk. 7 og 8 viser, at et bestemt tilsætningsstof eller en vis mængde heraf øger tobaksvarens toksiske eller vanedannende virkning mærkbart ved forbrug, at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 22 vedrørende fastsættelse af maksimalgrænseværdier for indholdet af de pågældende tilsætningsstoffer.

10.   Andre tobaksvarer end cigaretter, rulletobak og
  røgfrie tobaksvarer
  er undtaget fra
  forbuddene
  i stk. 1 og 5. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 22 vedrørende ophævelse af denne undtagelse, hvis der sker en væsentlig ændring i forholdene, som konstateret i en rapport fra Kommissionen.

10.   Andre tobaksvarer end cigaretter, rulletobak og
  vandpibetobak
  er undtaget fra
  anvendelsesområdet i litra e) i andet afsnit
  i stk. 1, og
  stk.
  5. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 22 vedrørende ophævelse af denne undtagelse, hvis der sker en væsentlig ændring i forholdene, som konstateret i en rapport fra Kommissionen.

10a.
     
  Fabrikanter og importører indgiver med henblik på at opnå godkendelse af et tilsætningsstof en ansøgning til Kommissionen. Ansøgningen ledsages af følgende oplysninger:

| a) | navn eller firmanavn og ansøgerens faste adresse |
| --- | --- |

a)

navn eller firmanavn og ansøgerens faste adresse

| b) | tilsætningsstoffets kemiske navn |
| --- | --- |

b)

tilsætningsstoffets kemiske navn

| c) | tilsætningsstoffets funktion og den maksimumsmængde, der skal anvendes pr. cigaret |
| --- | --- |

c)

tilsætningsstoffets funktion og den maksimumsmængde, der skal anvendes pr. cigaret

| d) | klare beviser, der understøttes af videnskabelige data, for, at tilsætningsstoffet ikke henhører under de udelukkelseskriterier, der er anført i denne artikel. |
| --- | --- |

d)

klare beviser, der understøttes af videnskabelige data, for, at tilsætningsstoffet ikke henhører under de udelukkelseskriterier, der er anført i denne artikel.

Kommissionen kan anmode det relevante videnskabelige udvalg, hvorvidt det pågældende tilsætningsstof henhører under de udelukkelseskriterier, der er anført i denne artikel, eller kun forekommer som et de tilsætningsstoffer med en vis koncentration. Kommissionen træffer afgørelse om ansøgningen efter modtagelsen heraf.

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 22, til at godkende tilsætningsstoffet, med de tilladte maksimumsværdier, hvor det er relevant, og til at ændre bilag [-I] i overensstemmelse hermed.

10b.
     
  Anvendelsen af mentol i alle de kommercielle former, der er kendt på datoen for offentliggørelsen af dette direktiv, skal være undtaget fra anvendelsesområdet for nærværende artikel i en periode på fem år fra den i artikel 25, stk. 1, omhandlede dato.

10c.
     
  Tobak, der indtages oralt (snus), er undtaget bestemmelserne i artikel 6 i dette direktiv.

10d.
     
  Denne artikel berører ikke anvendelsen af tobaksvarer i de relevante bestemmelser i forordning (EF) nr. 1907/2006 eller de betingelser, der er fastsat i medfør af denne forordning.

10e.
     
  Denne artikel finder anvendelse fra den ...

   (*)

  .

Ændring 51

Forslag til direktiv

Artikel 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Hver enkeltpakning og eventuel ydre emballage om tobaksvarer skal være forsynet med sundhedsadvarsler på det eller de officielle sprog i den medlemsstat, hvor produktet markedsføres. | 1.   Hver enkeltpakning og eventuel ydre emballage om tobaksvarer skal være forsynet med sundhedsadvarsler på det eller de officielle sprog i den medlemsstat, hvor produktet markedsføres. |
| 2.   Sundhedsadvarsler skal udfylde hele den overflade, der er forbeholdt dem, og de må ikke kommenteres, omformuleres eller være omfattet af henvisninger af nogen art. | 2.   Sundhedsadvarsler skal udfylde hele den overflade, der er forbeholdt dem, og de må ikke kommenteres, omformuleres eller være omfattet af henvisninger af nogen art. |
| 3.   For at sikre deres grafiske integritet og synlighed skal sundhedsadvarsler være påtrykt på en sådan måde, at de ikke kan fjernes eller slettes, og de må på ingen måde være skjult eller brydes, heller ikke af banderoler, prismærkater, »tracking and tracing«-mærker, sikkerhedsfeatures eller af nogen form for indpakningsmateriale, pung, omslag, æske/kasse eller anden anordning eller ved åbning af enkeltpakningen. | 3.   For at sikre deres grafiske integritet og synlighed skal sundhedsadvarsler være påtrykt på en sådan måde, at de ikke kan fjernes eller slettes, og de må på ingen måde være skjult eller brydes, heller ikke af banderoler, prismærkater, »tracking and tracing«-mærker, sikkerhedsfeatures eller af nogen form for indpakningsmateriale, pung, omslag, æske/kasse eller anden anordning eller ved åbning af enkeltpakningen.
  Sundhedsadvarsler kan på andre tobaksvarer end cigaretter, rulletobak, vandpibetobak og røgfrie tobaksvarer være påført ved hjælp af selvklæbende mærkater, forudsat af disse mærkater ikke kan fjernes. |
| 4.   Medlemsstaterne sikrer, at sundhedsadvarslerne
  på den primære overflade på
  enkeltpakningen og eventuel ydre emballage er fuldt synlige, herunder at de ikke helt eller delvist er skjult eller brydes af indpakningsmateriale, punge, omslag, æsker/kasser eller andre anordninger, når tobaksvaren markedsføres. | 4.   Medlemsstaterne sikrer, at sundhedsadvarslerne
  på alle synlige sider af
  enkeltpakningen og eventuel ydre emballage er fuldt synlige, herunder at de ikke helt eller delvist er skjult eller brydes af indpakningsmateriale, punge, omslag, æsker/kasser eller andre anordninger, når tobaksvaren markedsføres. |
| 5.   Sundhedsadvarslerne må på ingen måde skjule eller være anbragt på tværs af banderoler, prismærkater, »tracking and tracing«-mærker eller sikkerhedsfeatures på enkeltpakningerne. | 5.   Sundhedsadvarslerne må på ingen måde skjule eller være anbragt på tværs af banderoler, prismærkater, »tracking and tracing«-mærker eller sikkerhedsfeatures på enkeltpakningerne. |
| 6.   Medlemsstaterne må ikke øge størrelsen af sundhedsadvarslerne, f.eks. ved at indføre et krav om, at sundhedsadvarslerne skal være omkranset af en kant. Sundhedsadvarsler reelle størrelse beregnes i forhold til den overflade, hvorpå de er anbragt, før enkeltpakningen åbnes. | 6.   Medlemsstaterne må ikke øge størrelsen af sundhedsadvarslerne, f.eks. ved at indføre et krav om, at sundhedsadvarslerne skal være omkranset af en kant. Sundhedsadvarsler reelle størrelse beregnes i forhold til den overflade, hvorpå de er anbragt, før enkeltpakningen åbnes. |
| 7.   Billeder af enkeltpakninger eller ydre emballage, der henvender sig til forbrugere i Unionen, skal være i overensstemmelse med bestemmelserne i dette kapitel. | 7.   Billeder af enkeltpakninger eller ydre emballage, der henvender sig til forbrugere i Unionen, skal være i overensstemmelse med bestemmelserne i dette kapitel. |
| | 7a.
     
  Reguleringen af andre aspekter på pakningen er ikke omfattet af dette direktivs anvendelsesområde. |
| | 7b.
     
  Enkeltpakningen og dets ydre emballage omfatter ikke trykte kuponer, der tilbyder rabatter, gratis uddeling, »to-for-én«-tilbud eller andre lignende tilbud, som involverer en hvilken som helst type tobaksvare, der er omfattet af dette direktiv. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Hver enkeltpakning og eventuel ydre emballage om tobaksvarer skal være forsynet med sundhedsadvarsler på det eller de officielle sprog i den medlemsstat, hvor produktet markedsføres.

1.   Hver enkeltpakning og eventuel ydre emballage om tobaksvarer skal være forsynet med sundhedsadvarsler på det eller de officielle sprog i den medlemsstat, hvor produktet markedsføres.

2.   Sundhedsadvarsler skal udfylde hele den overflade, der er forbeholdt dem, og de må ikke kommenteres, omformuleres eller være omfattet af henvisninger af nogen art.

2.   Sundhedsadvarsler skal udfylde hele den overflade, der er forbeholdt dem, og de må ikke kommenteres, omformuleres eller være omfattet af henvisninger af nogen art.

3.   For at sikre deres grafiske integritet og synlighed skal sundhedsadvarsler være påtrykt på en sådan måde, at de ikke kan fjernes eller slettes, og de må på ingen måde være skjult eller brydes, heller ikke af banderoler, prismærkater, »tracking and tracing«-mærker, sikkerhedsfeatures eller af nogen form for indpakningsmateriale, pung, omslag, æske/kasse eller anden anordning eller ved åbning af enkeltpakningen.

3.   For at sikre deres grafiske integritet og synlighed skal sundhedsadvarsler være påtrykt på en sådan måde, at de ikke kan fjernes eller slettes, og de må på ingen måde være skjult eller brydes, heller ikke af banderoler, prismærkater, »tracking and tracing«-mærker, sikkerhedsfeatures eller af nogen form for indpakningsmateriale, pung, omslag, æske/kasse eller anden anordning eller ved åbning af enkeltpakningen.
  Sundhedsadvarsler kan på andre tobaksvarer end cigaretter, rulletobak, vandpibetobak og røgfrie tobaksvarer være påført ved hjælp af selvklæbende mærkater, forudsat af disse mærkater ikke kan fjernes.

4.   Medlemsstaterne sikrer, at sundhedsadvarslerne
  på den primære overflade på
  enkeltpakningen og eventuel ydre emballage er fuldt synlige, herunder at de ikke helt eller delvist er skjult eller brydes af indpakningsmateriale, punge, omslag, æsker/kasser eller andre anordninger, når tobaksvaren markedsføres.

4.   Medlemsstaterne sikrer, at sundhedsadvarslerne
  på alle synlige sider af
  enkeltpakningen og eventuel ydre emballage er fuldt synlige, herunder at de ikke helt eller delvist er skjult eller brydes af indpakningsmateriale, punge, omslag, æsker/kasser eller andre anordninger, når tobaksvaren markedsføres.

5.   Sundhedsadvarslerne må på ingen måde skjule eller være anbragt på tværs af banderoler, prismærkater, »tracking and tracing«-mærker eller sikkerhedsfeatures på enkeltpakningerne.

5.   Sundhedsadvarslerne må på ingen måde skjule eller være anbragt på tværs af banderoler, prismærkater, »tracking and tracing«-mærker eller sikkerhedsfeatures på enkeltpakningerne.

6.   Medlemsstaterne må ikke øge størrelsen af sundhedsadvarslerne, f.eks. ved at indføre et krav om, at sundhedsadvarslerne skal være omkranset af en kant. Sundhedsadvarsler reelle størrelse beregnes i forhold til den overflade, hvorpå de er anbragt, før enkeltpakningen åbnes.

6.   Medlemsstaterne må ikke øge størrelsen af sundhedsadvarslerne, f.eks. ved at indføre et krav om, at sundhedsadvarslerne skal være omkranset af en kant. Sundhedsadvarsler reelle størrelse beregnes i forhold til den overflade, hvorpå de er anbragt, før enkeltpakningen åbnes.

7.   Billeder af enkeltpakninger eller ydre emballage, der henvender sig til forbrugere i Unionen, skal være i overensstemmelse med bestemmelserne i dette kapitel.

7.   Billeder af enkeltpakninger eller ydre emballage, der henvender sig til forbrugere i Unionen, skal være i overensstemmelse med bestemmelserne i dette kapitel.

7a.
     
  Reguleringen af andre aspekter på pakningen er ikke omfattet af dette direktivs anvendelsesområde.

7b.
     
  Enkeltpakningen og dets ydre emballage omfatter ikke trykte kuponer, der tilbyder rabatter, gratis uddeling, »to-for-én«-tilbud eller andre lignende tilbud, som involverer en hvilken som helst type tobaksvare, der er omfattet af dette direktiv.

Ændring 52

Forslag til direktiv

Artikel 8 — stk. 1-3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Hver enkeltpakning og eventuel ydre emballage om røgtobak skal være forsynet med følgende generelle advarsel: | 1.   Hver enkeltpakning og eventuel ydre emballage om røgtobak skal være forsynet med følgende generelle advarsel: |
| Rygning dræber — stop i dag | Rygning dræber — stop i dag |
| 2.   Hver enkeltpakning og eventuel ydre emballage om røgtobak skal være forsynet med følgende informationsmeddelelse: | 2.   Hver enkeltpakning og eventuel ydre emballage om røgtobak skal være forsynet med følgende informationsmeddelelse: |
| Tobaksrøg indeholder over 70 kræftfremkaldende stoffer | Tobaksrøg indeholder over 70 kræftfremkaldende stoffer |
| 3.   For så vidt angår cigaretpakninger skal den generelle advarsel og informationsmeddelelsen være trykt på siderne af enkeltpakningerne. Disse advarsler skal være mindst 20 mm i bredden
  og mindst 43 mm i højden
  . Hvad angår rulletobak skal informationsmeddelelsen være trykt på den overflade, der bliver synlig, når enkeltpakningen åbnes. Både den generelle advarsel og informationsmeddelelsen skal dække 50 % af den overflade, de er påtrykt. | 3.   For så vidt angår cigaretpakninger skal den generelle advarsel og informationsmeddelelsen være trykt på siderne af enkeltpakningerne
  med sort, fed skrift i skrifttypen Helvetica på en hvid baggrund
  . Disse advarsler skal være mindst 20 mm i bredden. Hvad angår rulletobak
  i punge
  skal informationsmeddelelsen være trykt på den overflade, der bliver synlig, når enkeltpakningen åbnes,
  på cylindriske standardbeholdere skal advarslerne være trykt på låget, og på kassebeholdere skal advarslerne være trykt på siderne
  . Både den generelle advarsel og informationsmeddelelsen skal dække 50 % af den overflade, de er påtrykt. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Hver enkeltpakning og eventuel ydre emballage om røgtobak skal være forsynet med følgende generelle advarsel:

1.   Hver enkeltpakning og eventuel ydre emballage om røgtobak skal være forsynet med følgende generelle advarsel:

Rygning dræber — stop i dag

Rygning dræber — stop i dag

2.   Hver enkeltpakning og eventuel ydre emballage om røgtobak skal være forsynet med følgende informationsmeddelelse:

2.   Hver enkeltpakning og eventuel ydre emballage om røgtobak skal være forsynet med følgende informationsmeddelelse:

Tobaksrøg indeholder over 70 kræftfremkaldende stoffer

Tobaksrøg indeholder over 70 kræftfremkaldende stoffer

3.   For så vidt angår cigaretpakninger skal den generelle advarsel og informationsmeddelelsen være trykt på siderne af enkeltpakningerne. Disse advarsler skal være mindst 20 mm i bredden
  og mindst 43 mm i højden
  . Hvad angår rulletobak skal informationsmeddelelsen være trykt på den overflade, der bliver synlig, når enkeltpakningen åbnes. Både den generelle advarsel og informationsmeddelelsen skal dække 50 % af den overflade, de er påtrykt.

3.   For så vidt angår cigaretpakninger skal den generelle advarsel og informationsmeddelelsen være trykt på siderne af enkeltpakningerne
  med sort, fed skrift i skrifttypen Helvetica på en hvid baggrund
  . Disse advarsler skal være mindst 20 mm i bredden. Hvad angår rulletobak
  i punge
  skal informationsmeddelelsen være trykt på den overflade, der bliver synlig, når enkeltpakningen åbnes,
  på cylindriske standardbeholdere skal advarslerne være trykt på låget, og på kassebeholdere skal advarslerne være trykt på siderne
  . Både den generelle advarsel og informationsmeddelelsen skal dække 50 % af den overflade, de er påtrykt.

Ændring 96

Forslag til direktiv

Artikel 8 — stk. 4 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | fastlæggelse af de i denne artikel fastlagte sundhedsadvarsler placering, format, layout og udformning, herunder skrifttype og baggrundsfarve. |

Kommissionens forslag

Ændring

b)

fastlæggelse af de i denne artikel fastlagte sundhedsadvarsler placering, format, layout og udformning, herunder skrifttype og baggrundsfarve.

udgår

Ændring 168 + 181

Forslag til direktiv

Artikel 9 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | dække
  75 %
  af ydersiden af både forsiden og bagsiden af enkeltpakningen og eventuel ydre emballage |

Kommissionens forslag

Ændring

c)

dække
  75 %
  af ydersiden af både forsiden og bagsiden af enkeltpakningen og eventuel ydre emballage

| c) | dække
  65 %
  af ydersiden af både forsiden og bagsiden af enkeltpakningen og eventuel ydre emballage |
| --- | --- |

c)

dække
  65 %
  af ydersiden af både forsiden og bagsiden af enkeltpakningen og eventuel ydre emballage

Ændring 111

Forslag til direktiv

Artikel 9 — stk. 1 — litra g — nr. i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i) | højde: ikke under
  64 mm |

Kommissionens forslag

Ændring

i)

højde: ikke under
  64 mm

| i) | højde: ikke under
  50 mm |
| --- | --- |

i)

højde: ikke under
  50 mm

Ændring 100 + 112 + 141 + 182

Forslag til direktiv

Artikel 9 — stk. 1 — litra g — nr. ii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ii) | bredde: ikke under
  55 mm
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

ii)

bredde: ikke under
  55 mm
  .

| ii) | bredde: ikke under
  52 mm
  . |
| --- | --- |

ii)

bredde: ikke under
  52 mm
  .

Ændring 54

Forslag til direktiv

Artikel 9 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   De kombinerede sundhedsadvarsler skal være opdelt i tre sæt, som anvendes på skift i et år ad gangen. Medlemsstaterne sikrer, at visningen af hver enkelt kombineret sundhedsadvarsel
  talmæssigt
  så vidt muligt er ligeligt fordelt på tværs af de forskellige tobaksmærker. | 2.   De kombinerede sundhedsadvarsler skal være opdelt i tre sæt, som anvendes på skift i et år ad gangen. Medlemsstaterne sikrer, at visningen af hver enkelt kombineret sundhedsadvarsel
  , som kan anvendes i et givent år,
  så vidt muligt er
  talmæssigt
  ligeligt fordelt på tværs af de forskellige tobaksmærker. |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   De kombinerede sundhedsadvarsler skal være opdelt i tre sæt, som anvendes på skift i et år ad gangen. Medlemsstaterne sikrer, at visningen af hver enkelt kombineret sundhedsadvarsel
  talmæssigt
  så vidt muligt er ligeligt fordelt på tværs af de forskellige tobaksmærker.

2.   De kombinerede sundhedsadvarsler skal være opdelt i tre sæt, som anvendes på skift i et år ad gangen. Medlemsstaterne sikrer, at visningen af hver enkelt kombineret sundhedsadvarsel
  , som kan anvendes i et givent år,
  så vidt muligt er
  talmæssigt
  ligeligt fordelt på tværs af de forskellige tobaksmærker.

Ændring 101

Forslag til direktiv

Artikel 9 — stk. 3 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | fastlæggelse af sundhedsadvarslernes placering, format, layout, udformning, retning (rotation) og proportioner |

Kommissionens forslag

Ændring

c)

fastlæggelse af sundhedsadvarslernes placering, format, layout, udformning, retning (rotation) og proportioner

udgår

Ændring 55

Forslag til direktiv

Artikel 9 — stk. 3 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | uanset artikel 7, stk. 3, fastlæggelse af betingelserne for, hvornår det er tilladt at bryde sundhedsadvarsler ved åbning af enkeltpakningen på en måde, der sikrer den grafiske integritet og synligheden af teksten, fotografier og rygestopoplysninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

d)

uanset artikel 7, stk. 3, fastlæggelse af betingelserne for, hvornår det er tilladt at bryde sundhedsadvarsler ved åbning af enkeltpakningen på en måde, der sikrer den grafiske integritet og synligheden af teksten, fotografier og rygestopoplysninger.

udgår

Ændring 56

Forslag til direktiv

Artikel 10 — stk. 1-4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Mærkning af anden røgtobak end cigaretter
  og
  rulletobak | Mærkning af anden røgtobak end cigaretter, rulletobak
  og vandpibetobak |
| 1.   Røgtobak bortset fra cigaretter
  og
  rulletobak er undtaget fra kravet om påføring af den i artikel 8, stk. 2, omhandlede informationsmeddelelse og de i artikel 9 omhandlede kombinerede sundhedsadvarsler. For disse produkter skal hver enkeltpakning og eventuel ydre emballage ud over den i artikel 8, stk. 1, omhandlede generelle advarsel være forsynet med en tekstadvarsel som opført i bilag I. Den i artikel 8, stk. 1, omhandlede generelle advarsel skal omfatte rygestopoplysninger, jf. artikel 9, stk. 1, litra b). | 1.   Røgtobak bortset fra cigaretter, rulletobak
  og vandpibetobak
  er undtaget fra kravet om påføring af den i artikel 8, stk. 2, omhandlede informationsmeddelelse og de i artikel 9 omhandlede kombinerede sundhedsadvarsler. For disse produkter skal hver enkeltpakning og eventuel ydre emballage ud over den i artikel 8, stk. 1, omhandlede generelle advarsel være forsynet med en tekstadvarsel som opført i bilag I. Den i artikel 8, stk. 1, omhandlede generelle advarsel skal omfatte rygestopoplysninger, jf. artikel 9, stk. 1, litra b). |
| Den generelle advarsel skal være trykt på den mest synlige overflade på enkeltpakningen og eventuel ydre emballage. Tekstadvarslerne i bilag I skal anvendes på skift, således at det sikres, at de påtrykkes regelmæssigt. Disse advarsler skal være trykt på den anden, lige så synlige overflade på enkeltpakningen og eventuel ydre emballage. | Den generelle advarsel skal være trykt på den mest synlige overflade på enkeltpakningen og eventuel ydre emballage. Tekstadvarslerne i bilag I skal anvendes på skift, således at det sikres, at de påtrykkes regelmæssigt. Disse advarsler skal være trykt på den anden, lige så synlige overflade på enkeltpakningen og eventuel ydre emballage. |
| 2.   Den i stk. 1 omhandlede generelle advarsel skal dække 30 % af ydersiden af den pågældende overflade på enkeltpakningen og eventuel ydre emballage. Denne procentsats forhøjes til 32 % i medlemsstater med to officielle sprog og til 35 % i medlemsstater med
  tre
  officielle sprog. | 2.   Den i stk. 1 omhandlede generelle advarsel skal dække 30 % af ydersiden af den pågældende overflade på enkeltpakningen og eventuel ydre emballage. Denne procentsats forhøjes til 32 % i medlemsstater med to officielle sprog og til 35 % i medlemsstater med
  mere end to
  officielle sprog. |
| 3.   Den i stk. 1 omhandlede tekstadvarsel skal dække 40 % af ydersiden af den pågældende overflade på enkeltpakningen og eventuel ydre emballage. Denne procentsats forhøjes til 45 % i medlemsstater med to officielle sprog og til 50 % i medlemsstater med
  tre
  officielle sprog. | 3.   Den i stk. 1 omhandlede tekstadvarsel skal dække 40 % af ydersiden af den pågældende overflade på enkeltpakningen og eventuel ydre emballage. Denne procentsats forhøjes til 45 % i medlemsstater med to officielle sprog og til 50 % i medlemsstater med
  mere end to
  officielle sprog. |
| | 3a.
     
  I forbindelse med pakninger, hvor den mest synlige overflade er større end 75 cm2, skal de i stk. 2 og 3 nævnte advarsler imidlertid dække en overflade på mindst 22,5  cm2 på hver side. Denne overflade forøges til 24 cm2 i medlemsstater med to officielle sprog og til 26,25  cm2 i medlemsstater med tre officielle sprog. |
| 4.   Den generelle advarsel og tekstadvarslen som omhandlet i stk. 1 skal være: | 4.   Den generelle advarsel og tekstadvarslen som omhandlet i stk. 1 skal være: |
| a) | trykt med sort, fed skrift i skrifttypen Helvetica på hvid baggrund. For at sproglige krav kan imødekommes, kan medlemsstaterne selv fastsætte regler om skrifttypens punktstørrelse, under forudsætning af at den skriftstørrelse, der fastsættes i deres lovgivning, sikrer, at den størst mulige andel af det areal, der er forbeholdt den pågældende tekst, bliver udfyldt |

Kommissionens forslag

Ændring

Mærkning af anden røgtobak end cigaretter
  og
  rulletobak

Mærkning af anden røgtobak end cigaretter, rulletobak
  og vandpibetobak

1.   Røgtobak bortset fra cigaretter
  og
  rulletobak er undtaget fra kravet om påføring af den i artikel 8, stk. 2, omhandlede informationsmeddelelse og de i artikel 9 omhandlede kombinerede sundhedsadvarsler. For disse produkter skal hver enkeltpakning og eventuel ydre emballage ud over den i artikel 8, stk. 1, omhandlede generelle advarsel være forsynet med en tekstadvarsel som opført i bilag I. Den i artikel 8, stk. 1, omhandlede generelle advarsel skal omfatte rygestopoplysninger, jf. artikel 9, stk. 1, litra b).

1.   Røgtobak bortset fra cigaretter, rulletobak
  og vandpibetobak
  er undtaget fra kravet om påføring af den i artikel 8, stk. 2, omhandlede informationsmeddelelse og de i artikel 9 omhandlede kombinerede sundhedsadvarsler. For disse produkter skal hver enkeltpakning og eventuel ydre emballage ud over den i artikel 8, stk. 1, omhandlede generelle advarsel være forsynet med en tekstadvarsel som opført i bilag I. Den i artikel 8, stk. 1, omhandlede generelle advarsel skal omfatte rygestopoplysninger, jf. artikel 9, stk. 1, litra b).

Den generelle advarsel skal være trykt på den mest synlige overflade på enkeltpakningen og eventuel ydre emballage. Tekstadvarslerne i bilag I skal anvendes på skift, således at det sikres, at de påtrykkes regelmæssigt. Disse advarsler skal være trykt på den anden, lige så synlige overflade på enkeltpakningen og eventuel ydre emballage.

Den generelle advarsel skal være trykt på den mest synlige overflade på enkeltpakningen og eventuel ydre emballage. Tekstadvarslerne i bilag I skal anvendes på skift, således at det sikres, at de påtrykkes regelmæssigt. Disse advarsler skal være trykt på den anden, lige så synlige overflade på enkeltpakningen og eventuel ydre emballage.

2.   Den i stk. 1 omhandlede generelle advarsel skal dække 30 % af ydersiden af den pågældende overflade på enkeltpakningen og eventuel ydre emballage. Denne procentsats forhøjes til 32 % i medlemsstater med to officielle sprog og til 35 % i medlemsstater med
  tre
  officielle sprog.

2.   Den i stk. 1 omhandlede generelle advarsel skal dække 30 % af ydersiden af den pågældende overflade på enkeltpakningen og eventuel ydre emballage. Denne procentsats forhøjes til 32 % i medlemsstater med to officielle sprog og til 35 % i medlemsstater med
  mere end to
  officielle sprog.

3.   Den i stk. 1 omhandlede tekstadvarsel skal dække 40 % af ydersiden af den pågældende overflade på enkeltpakningen og eventuel ydre emballage. Denne procentsats forhøjes til 45 % i medlemsstater med to officielle sprog og til 50 % i medlemsstater med
  tre
  officielle sprog.

3.   Den i stk. 1 omhandlede tekstadvarsel skal dække 40 % af ydersiden af den pågældende overflade på enkeltpakningen og eventuel ydre emballage. Denne procentsats forhøjes til 45 % i medlemsstater med to officielle sprog og til 50 % i medlemsstater med
  mere end to
  officielle sprog.

3a.
     
  I forbindelse med pakninger, hvor den mest synlige overflade er større end 75 cm2, skal de i stk. 2 og 3 nævnte advarsler imidlertid dække en overflade på mindst 22,5  cm2 på hver side. Denne overflade forøges til 24 cm2 i medlemsstater med to officielle sprog og til 26,25  cm2 i medlemsstater med tre officielle sprog.

4.   Den generelle advarsel og tekstadvarslen som omhandlet i stk. 1 skal være:

4.   Den generelle advarsel og tekstadvarslen som omhandlet i stk. 1 skal være:

a)

trykt med sort, fed skrift i skrifttypen Helvetica på hvid baggrund. For at sproglige krav kan imødekommes, kan medlemsstaterne selv fastsætte regler om skrifttypens punktstørrelse, under forudsætning af at den skriftstørrelse, der fastsættes i deres lovgivning, sikrer, at den størst mulige andel af det areal, der er forbeholdt den pågældende tekst, bliver udfyldt

| a) | trykt med sort, fed skrift i skrifttypen Helvetica på hvid baggrund.
  Advarslerne kan påføres ved hjælp af selvklæbende mærkater, forudsat at disse mærkater ikke kan fjernes.
  For at sproglige krav kan imødekommes, kan medlemsstaterne selv fastsætte regler om skrifttypens punktstørrelse, under forudsætning af at den skriftstørrelse, der fastsættes i deres lovgivning, sikrer, at den størst mulige andel af det areal, der er forbeholdt den pågældende tekst, bliver udfyldt |
| --- | --- |

a)

trykt med sort, fed skrift i skrifttypen Helvetica på hvid baggrund.
  Advarslerne kan påføres ved hjælp af selvklæbende mærkater, forudsat at disse mærkater ikke kan fjernes.
  For at sproglige krav kan imødekommes, kan medlemsstaterne selv fastsætte regler om skrifttypens punktstørrelse, under forudsætning af at den skriftstørrelse, der fastsættes i deres lovgivning, sikrer, at den størst mulige andel af det areal, der er forbeholdt den pågældende tekst, bliver udfyldt

| b) | centreret på det areal, de skal være påtrykt, parallelt med overkanten på enkeltpakningen og eventuel ydre emballage |
| --- | --- |

b)

centreret på det areal, de skal være påtrykt, parallelt med overkanten på enkeltpakningen og eventuel ydre emballage

| b) | centreret på det areal, de skal være påtrykt, parallelt med overkanten på enkeltpakningen og eventuel ydre emballage |
| --- | --- |

b)

centreret på det areal, de skal være påtrykt, parallelt med overkanten på enkeltpakningen og eventuel ydre emballage

| c) | omkranset af en sort kant, der er mindst 3 mm og højst 4 mm bred, inden for the areal, der er forbeholdt teksten til advarslen. |
| --- | --- |

c)

omkranset af en sort kant, der er mindst 3 mm og højst 4 mm bred, inden for the areal, der er forbeholdt teksten til advarslen.

| c) | omkranset af en sort kant, der er mindst 3 mm og højst 4 mm bred, inden for the areal, der er forbeholdt teksten til advarslen. |
| --- | --- |

c)

omkranset af en sort kant, der er mindst 3 mm og højst 4 mm bred, inden for the areal, der er forbeholdt teksten til advarslen.

Ændring 102

Forslag til direktiv

Artikel 10 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.
     
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 22 vedrørende ophævelse af den i stk. 1 omhandlede undtagelse, hvis der sker en væsentlig ændring i forholdene, som konstateret i en rapport fra Kommissionen. | udgår |

Kommissionens forslag

Ændring

5.
     
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 22 vedrørende ophævelse af den i stk. 1 omhandlede undtagelse, hvis der sker en væsentlig ændring i forholdene, som konstateret i en rapport fra Kommissionen.

udgår

Ændring 58

Forslag til direktiv

Artikel 11 — stk. 1 og 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Hver enkeltpakning og eventuel ydre emballage om røgfrie tobaksvarer skal være forsynet med følgende sundhedsadvarsel: | 1.   Hver enkeltpakning og eventuel ydre emballage om røgfrie tobaksvarer skal være forsynet med følgende sundhedsadvarsel: |
| Denne tobaksvare
  kan være
  sundhedsskadelig og
  er
  vanedannende. | Denne tobaksvare
  er
  sundhedsskadelig og vanedannende. |
| 2.   Den i stk. 1 omhandlede sundhedsadvarsel skal opfylde kravene i artikel 10, stk. 4. Den skal desuden: | 2.   Den i stk. 1 omhandlede sundhedsadvarsel skal opfylde kravene i artikel 10, stk. 4. Den skal desuden: |
| a) | være trykt på de to største overflader på enkeltpakningen og eventuel ydre emballage |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Hver enkeltpakning og eventuel ydre emballage om røgfrie tobaksvarer skal være forsynet med følgende sundhedsadvarsel:

1.   Hver enkeltpakning og eventuel ydre emballage om røgfrie tobaksvarer skal være forsynet med følgende sundhedsadvarsel:

Denne tobaksvare
  kan være
  sundhedsskadelig og
  er
  vanedannende.

Denne tobaksvare
  er
  sundhedsskadelig og vanedannende.

2.   Den i stk. 1 omhandlede sundhedsadvarsel skal opfylde kravene i artikel 10, stk. 4. Den skal desuden:

2.   Den i stk. 1 omhandlede sundhedsadvarsel skal opfylde kravene i artikel 10, stk. 4. Den skal desuden:

a)

være trykt på de to største overflader på enkeltpakningen og eventuel ydre emballage

| a) | være trykt på de to største overflader på enkeltpakningen og eventuel ydre emballage |
| --- | --- |

a)

være trykt på de to største overflader på enkeltpakningen og eventuel ydre emballage

| b) | dække 30 % af ydersiden af den pågældende overflade på enkeltpakningen og eventuel ydre emballage. Denne procentsats forhøjes til 32 % i medlemsstater med to officielle sprog og til 35 % i medlemsstater med
  tre
  officielle sprog. |
| --- | --- |

b)

dække 30 % af ydersiden af den pågældende overflade på enkeltpakningen og eventuel ydre emballage. Denne procentsats forhøjes til 32 % i medlemsstater med to officielle sprog og til 35 % i medlemsstater med
  tre
  officielle sprog.

| b) | dække 30 % af ydersiden af den pågældende overflade på enkeltpakningen og eventuel ydre emballage. Denne procentsats forhøjes til 32 % i medlemsstater med to officielle sprog og til 35 % i medlemsstater med
  mere end to
  officielle sprog. |
| --- | --- |

b)

dække 30 % af ydersiden af den pågældende overflade på enkeltpakningen og eventuel ydre emballage. Denne procentsats forhøjes til 32 % i medlemsstater med to officielle sprog og til 35 % i medlemsstater med
  mere end to
  officielle sprog.

Ændring 59

Forslag til direktiv

Artikel 11 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 22 vedrørende tilpasning af kravene i stk. 1
  og 2
  under hensyntagen til den videnskabelige udvikling og udviklingen på markedet. | 3.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 22 vedrørende tilpasning af kravene i stk. 1 under hensyntagen til den videnskabelige udvikling og udviklingen på markedet. |

Kommissionens forslag

Ændring

3.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 22 vedrørende tilpasning af kravene i stk. 1
  og 2
  under hensyntagen til den videnskabelige udvikling og udviklingen på markedet.

3.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 22 vedrørende tilpasning af kravene i stk. 1 under hensyntagen til den videnskabelige udvikling og udviklingen på markedet.

Ændring 60 + 103 + 153

Forslag til direktiv

Artikel 12 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Mærkningen af en enkeltpakning og eventuel ydre emballage og selve tobaksvaren må ikke omfatte noget element eller træk, som: | 1.   Mærkningen af en enkeltpakning og eventuel ydre emballage og selve tobaksvaren
  og/eller dens varemærke
  må ikke omfatte noget element eller træk, som: |
| a) | fremmer en tobaksvare med falske, misvisende eller vildledende midler eller midler, der giver et fejlagtigt indtryk af produktets karakteristika, sundhedsmæssige virkning, farer eller emissioner |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Mærkningen af en enkeltpakning og eventuel ydre emballage og selve tobaksvaren må ikke omfatte noget element eller træk, som:

1.   Mærkningen af en enkeltpakning og eventuel ydre emballage og selve tobaksvaren
  og/eller dens varemærke
  må ikke omfatte noget element eller træk, som:

a)

fremmer en tobaksvare med falske, misvisende eller vildledende midler eller midler, der giver et fejlagtigt indtryk af produktets karakteristika, sundhedsmæssige virkning, farer eller emissioner

| a) | fremmer en tobaksvare
  og opfordrer til brug af den
  med falske, misvisende eller vildledende midler eller midler, der giver et fejlagtigt indtryk af produktets karakteristika, sundhedsmæssige virkning, farer eller emissioner
  . Etiketterne må ikke omfatte oplysninger om indhold af nikotin, tjære eller carbonmonoxid |
| --- | --- |

a)

fremmer en tobaksvare
  og opfordrer til brug af den
  med falske, misvisende eller vildledende midler eller midler, der giver et fejlagtigt indtryk af produktets karakteristika, sundhedsmæssige virkning, farer eller emissioner
  . Etiketterne må ikke omfatte oplysninger om indhold af nikotin, tjære eller carbonmonoxid

| b) | giver indtryk af, at en bestemt tobaksvare er mindre skadelig end andre eller har vitaliserende, energigivende, helbredende, foryngende, naturlige, økologiske eller på anden måde positive sundhedsmæssige eller
  sociale
  virkninger |
| --- | --- |

b)

giver indtryk af, at en bestemt tobaksvare er mindre skadelig end andre eller har vitaliserende, energigivende, helbredende, foryngende, naturlige, økologiske eller på anden måde positive sundhedsmæssige eller
  sociale
  virkninger

| b) | giver indtryk af, at en bestemt tobaksvare er mindre skadelig end andre eller har vitaliserende, energigivende, helbredende, foryngende, naturlige, økologiske eller på anden måde positive sundhedsmæssige virkninger |
| --- | --- |

b)

giver indtryk af, at en bestemt tobaksvare er mindre skadelig end andre eller har vitaliserende, energigivende, helbredende, foryngende, naturlige, økologiske eller på anden måde positive sundhedsmæssige virkninger

| c) | henviser til aroma, smag, aromastoffer eller andre tilsætningsstoffer eller oplyser, at produktet ikke indeholder sådanne |
| --- | --- |

c)

henviser til aroma, smag, aromastoffer eller andre tilsætningsstoffer eller oplyser, at produktet ikke indeholder sådanne

| c) | henviser til aroma, smag, aromastoffer eller andre tilsætningsstoffer eller oplyser, at produktet ikke indeholder sådanne |
| --- | --- |

c)

henviser til aroma, smag, aromastoffer eller andre tilsætningsstoffer eller oplyser, at produktet ikke indeholder sådanne

| d) | får varen til at ligne en fødevare. |
| --- | --- |

d)

får varen til at ligne en fødevare.

| d) | får varen til at ligne en fødevare
  eller et kosmetisk produkt |
| --- | --- |

d)

får varen til at ligne en fødevare
  eller et kosmetisk produkt

| da) | har til formål at reducere virkningen af bestemte skadelige bestanddele i røgen eller øge tobaksvarers biologiske nedbrydelighed
  . |
| --- | --- |

da)

har til formål at reducere virkningen af bestemte skadelige bestanddele i røgen eller øge tobaksvarers biologiske nedbrydelighed
  .

Ændring 104 + 121 + 148

Forslag til direktiv

Artikel 12 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Forbudte elementer og træk kan omfatte, men er ikke begrænset til, tekst, symboler, navne, varemærker, billeder og figurer eller andre tegn, vildledende farver, indlagt materiale eller andet medfølgende materiale såsom klistermærker, selvklæbende mærkater, andet påsat materiale, skrabemærker og lommer eller kan være forbundet med selve tobaksvarens form.
  Cigaretter med en diameter på under 7,5  mm anses for at være vildledende. | 2.   Forbudte elementer og træk kan omfatte, men er ikke begrænset til, tekst, symboler, navne, varemærker, billeder og figurer eller andre tegn, vildledende farver, indlagt materiale eller andet medfølgende materiale såsom klistermærker, selvklæbende mærkater, andet påsat materiale, skrabemærker og lommer eller kan være forbundet med selve tobaksvarens form. |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   Forbudte elementer og træk kan omfatte, men er ikke begrænset til, tekst, symboler, navne, varemærker, billeder og figurer eller andre tegn, vildledende farver, indlagt materiale eller andet medfølgende materiale såsom klistermærker, selvklæbende mærkater, andet påsat materiale, skrabemærker og lommer eller kan være forbundet med selve tobaksvarens form.
  Cigaretter med en diameter på under 7,5  mm anses for at være vildledende.

2.   Forbudte elementer og træk kan omfatte, men er ikke begrænset til, tekst, symboler, navne, varemærker, billeder og figurer eller andre tegn, vildledende farver, indlagt materiale eller andet medfølgende materiale såsom klistermærker, selvklæbende mærkater, andet påsat materiale, skrabemærker og lommer eller kan være forbundet med selve tobaksvarens form.

Ændring 61

Forslag til direktiv

Artikel 12 — stk. 2 — afsnit 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | For så vidt angår filtercigaretter skal mundstykkepapiret være tilstrækkeligt komplekst for at beskytte mod produktforfalskning. Det skal derfor som minimum opfylde følgende kriterier: |
| | a) | adskillelige synlige trykfarver og anvendelse af dybtryk |

Kommissionens forslag

Ændring

For så vidt angår filtercigaretter skal mundstykkepapiret være tilstrækkeligt komplekst for at beskytte mod produktforfalskning. Det skal derfor som minimum opfylde følgende kriterier:

a)

adskillelige synlige trykfarver og anvendelse af dybtryk

| b) | alle hvide arealer overfladebehandles |
| --- | --- |

b)

alle hvide arealer overfladebehandles

| c) | komplekst tryk med delvist tynde strukturer |
| --- | --- |

c)

komplekst tryk med delvist tynde strukturer

| d) | tryk på papir med hvid baggrund |
| --- | --- |

d)

tryk på papir med hvid baggrund

| e) | præperforering placeret tilstrækkeligt langt fra enden af cigaretten. |
| --- | --- |

e)

præperforering placeret tilstrækkeligt langt fra enden af cigaretten.

Ændring 62

Forslag til direktiv

Artikel 12 — stk. 2 — afsnit 1 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Cigaretpapiret skal være forsynet med vandmærker. |

Kommissionens forslag

Ændring

Cigaretpapiret skal være forsynet med vandmærker.

Ændring 63

Forslag til direktiv

Artikel 12 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Det er på enkeltpakningen tilladt at anføre den tobakssort, der anvendes til fremstilling af varen, og/eller dens oprindelsesland. |

Kommissionens forslag

Ændring

2a.
     
  Det er på enkeltpakningen tilladt at anføre den tobakssort, der anvendes til fremstilling af varen, og/eller dens oprindelsesland.

Ændring 105

Forslag til direktiv

Artikel 13 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   
  En enkeltpakning med cigaretter skal være kasseformet. En enkeltpakning med rulletobak skal have form som en pung, dvs. en rektangulær lomme med en flap, der dækker åbningen. Pungens flap skal dække mindst 70 % af pakningens forside.
  En enkeltpakning med cigaretter skal indeholde mindst 20 cigaretter. En enkeltpakning med rulletobak skal indeholde tobak, der vejer mindst 40 g. | 1.   En enkeltpakning med cigaretter skal indeholde mindst 20 cigaretter. En enkeltpakning med rulletobak skal indeholde tobak, der vejer mindst
  20 g
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   
  En enkeltpakning med cigaretter skal være kasseformet. En enkeltpakning med rulletobak skal have form som en pung, dvs. en rektangulær lomme med en flap, der dækker åbningen. Pungens flap skal dække mindst 70 % af pakningens forside.
  En enkeltpakning med cigaretter skal indeholde mindst 20 cigaretter. En enkeltpakning med rulletobak skal indeholde tobak, der vejer mindst 40 g.

1.   En enkeltpakning med cigaretter skal indeholde mindst 20 cigaretter. En enkeltpakning med rulletobak skal indeholde tobak, der vejer mindst
  20 g
  .

Ændring 66

Forslag til direktiv

Artikel 13 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.
     
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 22 vedrørende fastsættelse af nærmere bestemmelser om enkeltpakningers form og størrelse, i det omfang sådanne bestemmelser er nødvendige for at sikre sundhedsadvarslernes fulde synlighed og integritet, inden enkeltpakningen åbnes første gang, mens den åbnes, og efter at den er blevet lukket igen. | udgår |

Kommissionens forslag

Ændring

3.
     
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 22 vedrørende fastsættelse af nærmere bestemmelser om enkeltpakningers form og størrelse, i det omfang sådanne bestemmelser er nødvendige for at sikre sundhedsadvarslernes fulde synlighed og integritet, inden enkeltpakningen åbnes første gang, mens den åbnes, og efter at den er blevet lukket igen.

udgår

Ændring 107 + 125 + 154

Forslag til direktiv

Artikel 13 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.
     
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 22 vedrørende indførelse af obligatoriske krav om, at enkeltpakninger om andre tobaksvarer end cigaretter og rulletobak skal være enten kasseformede eller cylindriske, hvis der sker en væsentlig ændring i forholdene, som konstateret i en rapport fra Kommissionen. | udgår |

Kommissionens forslag

Ændring

4.
     
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 22 vedrørende indførelse af obligatoriske krav om, at enkeltpakninger om andre tobaksvarer end cigaretter og rulletobak skal være enten kasseformede eller cylindriske, hvis der sker en væsentlig ændring i forholdene, som konstateret i en rapport fra Kommissionen.

udgår

Ændring 156 + 67 + 185 + 189 + 108

Forslag til direktiv

Artikel 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterne sikrer, at alle enkeltpakninger med tobaksvarer er mærket med en entydig identifikator. Entydige identifikatorer skal — med henblik på at sikre dem mod manipulation — være påtrykt/anbragt på en sådan måde, at de ikke kan fjernes eller slettes, og de må på ingen måde være skjult eller brudt, heller ikke af banderoler eller prismærkater eller ved åbning af pakningen. For så vidt angår produkter fremstillet uden for Unionen gælder kravene i denne artikel kun for produkter, der er bestemt for eller markedsføres i EU-markedet. | 1.   Medlemsstaterne sikrer, at alle enkeltpakninger
  og ydre emballage til transport af
  tobaksvarer er mærket med en entydig identifikator
  , med det formål at kunne spore produktet gennem hele forsyningskæden
  . Entydige identifikatorer skal — med henblik på at sikre dem mod manipulation — være
  fastgjort
  , påtrykt/anbragt på en sådan måde, at de ikke kan fjernes eller slettes, og de må på ingen måde være skjult eller brudt, heller ikke af banderoler eller prismærkater eller ved åbning af pakningen. For så vidt angår produkter fremstillet uden for Unionen gælder kravene i denne artikel kun for produkter, der er bestemt for eller markedsføres i EU-markedet. |
| | 1a.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at de entydige identifikatorer for enkeltpakningerne er knyttet til den entydige identifikator på den ydre transportemballage. Enhver ændring i sammenknytningen mellem enkeltpakningerne og den ydre transportpakning registreres i den i stk. 6 omhandlede database. |
| 2.   Den entydige identifikator skal gøre det muligt at bestemme: | 2.   Den entydige identifikator skal gøre det muligt at bestemme: |
| a) | fremstillingsdato og -sted |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Medlemsstaterne sikrer, at alle enkeltpakninger med tobaksvarer er mærket med en entydig identifikator. Entydige identifikatorer skal — med henblik på at sikre dem mod manipulation — være påtrykt/anbragt på en sådan måde, at de ikke kan fjernes eller slettes, og de må på ingen måde være skjult eller brudt, heller ikke af banderoler eller prismærkater eller ved åbning af pakningen. For så vidt angår produkter fremstillet uden for Unionen gælder kravene i denne artikel kun for produkter, der er bestemt for eller markedsføres i EU-markedet.

1.   Medlemsstaterne sikrer, at alle enkeltpakninger
  og ydre emballage til transport af
  tobaksvarer er mærket med en entydig identifikator
  , med det formål at kunne spore produktet gennem hele forsyningskæden
  . Entydige identifikatorer skal — med henblik på at sikre dem mod manipulation — være
  fastgjort
  , påtrykt/anbragt på en sådan måde, at de ikke kan fjernes eller slettes, og de må på ingen måde være skjult eller brudt, heller ikke af banderoler eller prismærkater eller ved åbning af pakningen. For så vidt angår produkter fremstillet uden for Unionen gælder kravene i denne artikel kun for produkter, der er bestemt for eller markedsføres i EU-markedet.

1a.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at de entydige identifikatorer for enkeltpakningerne er knyttet til den entydige identifikator på den ydre transportemballage. Enhver ændring i sammenknytningen mellem enkeltpakningerne og den ydre transportpakning registreres i den i stk. 6 omhandlede database.

2.   Den entydige identifikator skal gøre det muligt at bestemme:

2.   Den entydige identifikator skal gøre det muligt at bestemme:

a)

fremstillingsdato og -sted

| a) | fremstillingsdato og -sted |
| --- | --- |

a)

fremstillingsdato og -sted

| b) | produktionsanlægget |
| --- | --- |

b)

produktionsanlægget

| b) | produktionsanlægget |
| --- | --- |

b)

produktionsanlægget

| c) | den maskine, der er anvendt til fremstilling af produkterne |
| --- | --- |

c)

den maskine, der er anvendt til fremstilling af produkterne

| c) | den maskine, der er anvendt til fremstilling af produkterne |
| --- | --- |

c)

den maskine, der er anvendt til fremstilling af produkterne

| d) | det relevante produktionsskift eller fremstillingstidspunktet |
| --- | --- |

d)

det relevante produktionsskift eller fremstillingstidspunktet

| d) | det relevante produktionsskift eller fremstillingstidspunkt |
| --- | --- |

d)

det relevante produktionsskift eller fremstillingstidspunkt

| e) | produktnavn |
| --- | --- |

e)

produktnavn

| e) | produktbeskrivelse |
| --- | --- |

e)

produktbeskrivelse

| f) | det påtænkte detailmarked |
| --- | --- |

f)

det påtænkte detailmarked

| f) | det påtænkte detailmarked |
| --- | --- |

f)

det påtænkte detailmarked

| g) | den påtænkte forsendelsesrute |
| --- | --- |

g)

den påtænkte forsendelsesrute

| g) | den påtænkte
  og faktiske
  forsendelsesrute
  fra fremstillingsstedet til det første detailsalgssted, herunder alle pakhuse, der er benyttet, forsendelsens dato, destination, modtager og afsendelsessted |
| --- | --- |

g)

den påtænkte
  og faktiske
  forsendelsesrute
  fra fremstillingsstedet til det første detailsalgssted, herunder alle pakhuse, der er benyttet, forsendelsens dato, destination, modtager og afsendelsessted

| h) | i givet fald importøren, der har ført varen ind i Unionen |
| --- | --- |

h)

i givet fald importøren, der har ført varen ind i Unionen

| h) | i givet fald importøren, der har ført varen ind i Unionen |
| --- | --- |

h)

i givet fald importøren, der har ført varen ind i Unionen

| i) | den faktiske forsendelsesrute fra fremstillingsstedet til det første detailsalgssted, herunder alle pakhuse, der er benyttet |
| --- | --- |

i)

den faktiske forsendelsesrute fra fremstillingsstedet til det første detailsalgssted, herunder alle pakhuse, der er benyttet

| j) | identiteten af alle købere fra fremstillingen til det første detailsalgssted |
| --- | --- |

j)

identiteten af alle købere fra fremstillingen til det første detailsalgssted

| j) | identiteten af alle købere fra fremstillingen til det første detailsalgssted |
| --- | --- |

j)

identiteten af alle købere fra fremstillingen til det første detailsalgssted

| k) | faktura, ordrenummer og kvitteringer for alle købere fra fremstillingen til det første detailsalgssted. |
| --- | --- |

k)

faktura, ordrenummer og kvitteringer for alle købere fra fremstillingen til det første detailsalgssted.

| k) | faktura, ordrenummer og kvitteringer for alle købere fra fremstillingen til det første detailsalgssted. |
| --- | --- |

k)

faktura, ordrenummer og kvitteringer for alle købere fra fremstillingen til det første detailsalgssted.

3.   Medlemsstaterne sikrer, at alle økonomiske aktører, der medvirker ved handel med tobaksvarer, fra fabrikanten til den sidste økonomiske aktør inden det første detailsalgssted, registrerer alle enkeltpakninger, der kommer i deres besiddelse, samt alle mellemliggende flytninger og den endelig flytning af produkterne væk fra deres besiddelse. Denne forpligtelse kan opfyldes ved registrering for samlet form, f.eks. af ydre emballage
  , forudsat at det fortsat er muligt at spore enkeltpakningerne
  .

3.   Medlemsstaterne sikrer, at alle økonomiske aktører, der medvirker ved handel med tobaksvarer, fra fabrikanten til den sidste økonomiske aktør inden det første detailsalgssted, registrerer alle enkeltpakninger
  og al ydre emballage
  , der kommer i deres besiddelse, samt alle mellemliggende flytninger og den endelige flytning af produkterne væk fra deres besiddelse
  , og overfører dataene elektronisk til en datalagerfacilitet i henhold til stk. 6
  . Denne forpligtelse kan opfyldes ved registrering for samlet form, f.eks. af ydre emballage.

3a.
     
  Den anvendte teknologi til »track and tracing« bør tilhøre og forvaltes af økonomiske enheder uden juridiske eller kommercielle forbindelser til tobaksindustrien.

4.   Medlemsstaterne sikrer, at tobaksvarefabrikanter stiller det nødvendige udstyr til registrering af tobaksvarer, der købes, sælges, oplagres, transporteres eller på anden måde håndteres, til rådighed for alle økonomiske aktører, der medvirker ved handel med tobaksvarer, fra fabrikanten til den sidste økonomiske aktør inden det første detailsalgssted, herunder importører, pakhuse og transportvirksomheder. Udstyret skal kunne læse og overføre dataene elektronisk til et en datalagerfacilitet, jf. stk. 6.

4.   Medlemsstaterne sikrer, at tobaksvarefabrikanter stiller det nødvendige udstyr
  , som fastsat af disse medlemsstater,
  til registrering af tobaksvarer, der købes, sælges, oplagres, transporteres eller på anden måde håndteres, til rådighed for alle økonomiske aktører, der medvirker ved handel med tobaksvarer, fra fabrikanten til den sidste økonomiske aktør inden det første detailsalgssted, herunder importører, pakhuse og transportvirksomheder. Udstyret skal kunne læse og overføre dataene elektronisk til et en datalagerfacilitet, jf. stk. 6.

5.   Registrerede data må ikke ændres eller slettes af nogen af de økonomiske aktører, der medvirker ved handel med tobaksvarer, men den økonomiske aktør, der indlæste dataene, og andre økonomiske aktører, der er direkte berørt af transaktionen, såsom leverandøren eller modtageren, kan kommentere tidligere indlæste data. Den pågældende økonomiske aktør skal tilføje de korrekte data og en henvisning til den tidligere indlæsning, som aktøren finder det nødvendigt at rette. I særlige tilfælde og efter fremlæggelse af fyldestgørende dokumentation kan den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor registreringen er foretaget, eller, hvis registreringen er foretaget uden Unionen, den kompetente myndighed i importmedlemsstaten tillade, at tidligere registrerede data ændres eller slettes.

5.   Registrerede data må ikke ændres eller slettes af nogen af de økonomiske aktører, der medvirker ved handel med tobaksvarer, men den økonomiske aktør, der indlæste dataene, og andre økonomiske aktører, der er direkte berørt af transaktionen, såsom leverandøren eller modtageren, kan kommentere tidligere indlæste data. Den pågældende økonomiske aktør skal tilføje de korrekte data og en henvisning til den tidligere indlæsning, som aktøren finder det nødvendigt at rette. I særlige tilfælde og efter fremlæggelse af fyldestgørende dokumentation kan den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor registreringen er foretaget, eller, hvis registreringen er foretaget uden Unionen, den kompetente myndighed i importmedlemsstaten tillade, at tidligere registrerede data ændres eller slettes.

6.   Medlemsstaterne
  påser
  , at fabrikanter og importører af tobaksvarer indgår aftaler om lagring af data med en uafhængig tredjepart, som skal administrere datalagerfaciliteten for data vedrørende den pågældende fabrikant eller importør. Datalagerfaciliteten skal fysisk være placeret på Unionens område. Tredjepartens egnethed, især hvad angår dennes uafhængighed og tekniske kapacitet, samt selve aftalen skal godkendes og overvåges af en ekstern revisor, som
  foreslås og
  betales af tobaksfabrikanten og godkendes af Kommissionen. Medlemsstaterne sikrer datalagerfaciliteters permanente fulde gennemsigtighed og tilgængelighed for medlemsstaternes kompetente myndigheder, Kommissionen og den uafhængige tredjepart. I behørigt begrundede tilfælde kan medlemsstaterne eller Kommissionen give fabrikanter eller importører adgang til disse oplysninger, forudsat at forretningsmæssigt følsomme oplysninger forbliver behørigt beskyttet i overensstemmelse med den relevante nationale lovgivning og EU-lovgivningen.

6.   Medlemsstaterne
  kontrollerer
  , at fabrikanter og importører af tobaksvarer indgår aftaler om lagring af data med en uafhængig tredjepart, som skal administrere datalagerfaciliteten for data vedrørende den pågældende fabrikant eller importør. Datalagerfaciliteten skal fysisk være placeret på Unionens område.
  Den uafhængige tredjepart må ikke have kommercielle eller andre kapitalinteresser i tobaksindustrien eller andre tilknyttede industrier.
  Tredjepartens egnethed, især hvad angår dennes uafhængighed og tekniske kapacitet, samt selve aftalen skal godkendes og overvåges af
  Kommissionen bistået af
  en
  uafhængig
  ekstern revisor, som betales af tobaksfabrikanten og godkendes af Kommissionen. Medlemsstaterne sikrer datalagerfaciliteters permanente fulde gennemsigtighed og tilgængelighed for medlemsstaternes kompetente myndigheder, Kommissionen og den uafhængige tredjepart. I behørigt begrundede tilfælde kan medlemsstaterne eller Kommissionen give fabrikanter eller importører adgang til disse oplysninger, forudsat at forretningsmæssigt følsomme oplysninger forbliver behørigt beskyttet i overensstemmelse med den relevante nationale lovgivning og EU-lovgivningen.

7.   Medlemsstaterne sikrer, at personoplysninger kun behandles i overensstemmelse med de regler og garantier, der er fastsat ved direktiv 95/46/EF.

7.   Medlemsstaterne sikrer, at personoplysninger kun behandles i overensstemmelse med de regler og garantier, der er fastsat ved direktiv 95/46/EF.

8.   Medlemsstaterne kræver, at alle enkeltpakninger med tobaksvarer, der markedsføres, foruden den entydige identifikator er forsynet med en synlig sikkerhedsfeature på mindst 1 cm2, som er sikret mod manipulation, og som er påtrykt eller anbragt på en sådan måde, at det ikke kan fjernes eller slettes, og som på ingen måde er skjult eller brydes, heller ikke af banderoler eller prismærkater eller andre elementer, der er påkrævet i henhold til lovgivningen.

8.   Medlemsstaterne kræver, at alle enkeltpakninger med tobaksvarer, der markedsføres, foruden den entydige identifikator er forsynet med en synlig
  og usynlig
  sikkerhedsfeature på mindst 1 cm2, som er sikret mod manipulation, og som er påtrykt eller anbragt på en sådan måde, at det ikke kan fjernes eller slettes, og som på ingen måde er skjult eller brydes, heller ikke af banderoler eller prismærkater eller andre elementer, der er påkrævet i henhold til lovgivningen.
  I de medlemsstater, hvor der påføres banderoler på tobaksvarer, og de påførte banderoler overholder ovennævnte krav, stilles der ikke krav om yderligere sikkerhedsfeatures.

9.   Kommissionen
  tillægges
  beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 22 vedrørende:

9.   
  Under hensyntagen til de fremgangsmåder, teknologier og eksisterende kommercielle driftsaspekter, såvel som de globale standarder for sporing og berigtigelse af forbrugsvarer og tilhørende krav, der er fastsat af WHO’s protokol om ulovlig handel med tobaksvarer, tillægges
  Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 22 vedrørende:

| a) | fastlæggelse af nøgleelementerne (såsom varighed, muligheder for forlængelse, påkrævet ekspertise, fortrolighed) i den i stk. 6 omhandlede aftale, herunder løbende tilsyn og evaluering |
| --- | --- |

a)

fastlæggelse af nøgleelementerne (såsom varighed, muligheder for forlængelse, påkrævet ekspertise, fortrolighed) i den i stk. 6 omhandlede aftale, herunder løbende tilsyn og evaluering

| a) | fastlæggelse af nøgleelementerne (såsom varighed, muligheder for forlængelse, påkrævet ekspertise, fortrolighed) i den i stk. 6 omhandlede aftale, herunder løbende tilsyn og evaluering |
| --- | --- |

a)

fastlæggelse af nøgleelementerne (såsom varighed, muligheder for forlængelse, påkrævet ekspertise, fortrolighed) i den i stk. 6 omhandlede aftale, herunder løbende tilsyn og evaluering

| b) | fastlæggelse af tekniske standarder, der skal sikre, at de systemer, der anvendes til de entydige identifikatorer, og de tilhørende funktioner er fuldt kompatible med hinanden i hele Unionen |
| --- | --- |

b)

fastlæggelse af tekniske standarder, der skal sikre, at de systemer, der anvendes til de entydige identifikatorer, og de tilhørende funktioner er fuldt kompatible med hinanden i hele Unionen

| b) | fastlæggelse af tekniske standarder, der skal sikre, at de systemer, der anvendes til de entydige identifikatorer, og de tilhørende funktioner er fuldt kompatible med hinanden i hele Unionen og
  i overensstemmelse med internationale standarder
  . |
| --- | --- |

b)

fastlæggelse af tekniske standarder, der skal sikre, at de systemer, der anvendes til de entydige identifikatorer, og de tilhørende funktioner er fuldt kompatible med hinanden i hele Unionen og
  i overensstemmelse med internationale standarder
  .

| c) | fastlæggelse af tekniske standarder for sikkerhedsfeatures og eventuel regelmæssig udskiftning heraf samt tilpasning af standarderne i overensstemmelse med den videnskabelige udvikling, udviklingen på markedet og den tekniske udvikling. |
| --- | --- |

c)

fastlæggelse af tekniske standarder for sikkerhedsfeatures og eventuel regelmæssig udskiftning heraf samt tilpasning af standarderne i overensstemmelse med den videnskabelige udvikling, udviklingen på markedet og den tekniske udvikling.

10.   Andre tobaksvarer end cigaretter og rulletobak er undtaget fra anvendelsen af stk. 1-8 i en periode på
  5 år
  efter den i artikel 25, stk. 1, omhandlede dato.

10.   Andre tobaksvarer end cigaretter og rulletobak er undtaget fra anvendelsen af stk. 1-8 i en periode på
  syv år
  efter den i artikel 25, stk. 1, omhandlede dato.

Ændring 68

Forslag til direktiv

Artikel 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | |
| Artikel 16 | Artikel 16 |
| Fjernsalg af tobaksvarer
  på tværs af grænser | Fjernsalg af tobaksvarer |
| 1.   Medlemsstaterne
  pålægger
  detailsalgssteder, der
  agter
  at drive fjernsalg på tværs af grænser
  til forbrugere i Unionen, at lade sig registrere hos de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor detailsalgsstedet er etableret, og i den medlemsstat, hvor forbrugeren eller den potentielle forbruger befinder sig
  .
  Detailsalgssteder etableret uden for Unionen skal registreres hos de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor forbrugeren eller den potentielle forbruger befinder sig. Alle detailhandelssteder, der agter at drive fjernsalg på tværs af grænser, skal som minimum forelægge de kompetente myndigheder følgende oplysninger: | 1.   Medlemsstaterne
  forbyder
  detailsalgssteder, der
  er etableret på deres områder, i
  at drive fjernsalg på tværs af grænser. |
| a) | navn eller firmanavn og fast adresse på det forretningssted, tobaksvarerne leveres fra |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 16

Artikel 16

Fjernsalg af tobaksvarer
  på tværs af grænser

Fjernsalg af tobaksvarer

1.   Medlemsstaterne
  pålægger
  detailsalgssteder, der
  agter
  at drive fjernsalg på tværs af grænser
  til forbrugere i Unionen, at lade sig registrere hos de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor detailsalgsstedet er etableret, og i den medlemsstat, hvor forbrugeren eller den potentielle forbruger befinder sig
  .
  Detailsalgssteder etableret uden for Unionen skal registreres hos de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor forbrugeren eller den potentielle forbruger befinder sig. Alle detailhandelssteder, der agter at drive fjernsalg på tværs af grænser, skal som minimum forelægge de kompetente myndigheder følgende oplysninger:

1.   Medlemsstaterne
  forbyder
  detailsalgssteder, der
  er etableret på deres områder, i
  at drive fjernsalg på tværs af grænser.

a)

navn eller firmanavn og fast adresse på det forretningssted, tobaksvarerne leveres fra

| b) | datoen for, hvornår detailhandelsstedet begyndte at udbyde tobaksvarer til offentligheden ved fjernsalg ved hjælp af informationssamfundstjenester |
| --- | --- |

b)

datoen for, hvornår detailhandelsstedet begyndte at udbyde tobaksvarer til offentligheden ved fjernsalg ved hjælp af informationssamfundstjenester

| c) | adressen på det eller de websteder, der anvendes til formålet, og alle relevante oplysninger, der er nødvendige for at kunne identificere webstedet. |
| --- | --- |

c)

adressen på det eller de websteder, der anvendes til formålet, og alle relevante oplysninger, der er nødvendige for at kunne identificere webstedet.

1a.
     
  Medlemsstaterne har fortsat beføjelse til at træffe afgørelse om, hvorvidt anvendelsesområdet for ovennævnte forbud skal udvides til at omfatte nationalt fjernsalg. Når medlemsstaterne tillader nationalt fjernsalg, sikrer de, at detailsalgsstederne er udstyret med et alderskontrolsystem.

1b.
     
  En medlemsstat kan af hensyn til folkesundheden pålægge restriktioner på import af tobak til personlig brug. En medlemsstat skal kunne anvende sådanne restriktioner, navnlig når prisen i den medlemsstat, hvor produktet indkøbes, er betydeligt lavere end prisen i oprindelsesmedlemsstaten, eller hvis sundhedsadvarslerne ikke foreligger på medlemsstatens officielle sprog.

2.   
  Medlemsstaternes kompetente myndigheder offentliggør en fuldstændig liste over alle detailsalgssteder, der er registreret hos dem, i overensstemmelse med de regler og garantier, der er fastsat ved direktiv 95/46/EF.

Et detailsalgssted kan først begynde at markedsføre tobaksvarer ved fjernsalg, når navnet på detailsalgsstedet er offentliggjort i de pågældende medlemsstater.

2.   
  De medlemsstater, som har gennemført en national antirygningsstrategi, kan fastsætte kvantitative begrænsninger for grænseoverskridende bevægelser
  .

3.
     
  Bestemmelsesmedlemsstaten kan, hvis det er nødvendigt for at sikre overensstemmelse med og lette håndhævelsen af reglerne, kræve, at detailsalgsstedet udpeger en fysisk person, som, inden tobaksvarerne når ud til forbrugeren, skal kontrollere, at de pågældende produkter overholder de nationale bestemmelser, der er vedtaget i bestemmelsesmedlemsstaten i henhold til dette direktiv.

4.
     
  Detailsalgssteder, der driver fjernsalg, skal have et alderskontrolsystem, hvormed det på salgstidspunktet kontrolleres, at den forbruger, der køber produktet, har den mindstealder, der er fastsat i bestemmelsesmedlemsstatens nationale lovgivning. Detailhandleren eller den af ham/hende udpegede fysiske person skal give de kompetente myndigheder nærmere oplysninger om alderskontrolsystemet og en beskrivelse af, hvordan det anvendes.

5.
     
  Personoplysninger om forbrugeren må kun behandles i overensstemmelse med direktiv 95/46/EF og må ikke videregives til tobaksvarefabrikanten eller andre virksomheder i samme koncern eller til andre tredjeparter. Personoplysninger må ikke anvendes eller videregives i andet øjemed end som led i det pågældende køb. Dette gælder også, hvis detailhandelsstedet udgør en del af en tobaksvarefabrikant.

Ændring 69

Forslag til direktiv

Artikel 16 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 16a |
| | Medlemsstater forbyder detailsalgssteder, der er etableret på deres område, at uddele tobaksvarer gratis eller til nedsat pris gennem fjernhandelskanaler på tværs af grænser eller ad enhver anden vej. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 16a

Medlemsstater forbyder detailsalgssteder, der er etableret på deres område, at uddele tobaksvarer gratis eller til nedsat pris gennem fjernhandelskanaler på tværs af grænser eller ad enhver anden vej.

Ændring 70

Forslag til direktiv

Artikel 17

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterne pålægger fabrikanter og importører af tobaksvarer at underrette medlemsstaternes kompetente myndigheder om alle nye kategorier af tobaksvarer, som de agter at markedsføre i de pågældende medlemsstater. Anmeldelsen skal indgives elektronisk seks måneder før den påtænkte markedsføring og skal ledsages af en detaljeret beskrivelse af det pågældende produkt samt oplysninger om ingredienser og emissioner i overensstemmelse med artikel 5. Fabrikanter og importører, der anmelder en ny kategori af tobaksvarer, skal også give de kompetente myndigheder: | 1.   Medlemsstaterne pålægger fabrikanter og importører af tobaksvarer at underrette medlemsstaternes kompetente myndigheder om alle nye kategorier af tobaksvarer, som de agter at markedsføre i de pågældende medlemsstater. Anmeldelsen skal indgives elektronisk seks måneder før den påtænkte markedsføring og skal ledsages af en detaljeret beskrivelse af det pågældende produkt samt
  alle foreslåede mærkninger, brugsvejledninger, nærmere oplysninger om produktets sammensætning, fremstillingsproces og tilhørende kontroller samt
  oplysninger om ingredienser og emissioner i overensstemmelse med artikel 5. Fabrikanter og importører, der anmelder en ny kategori af tobaksvarer, skal også give de kompetente myndigheder: |
| a) | foreliggende videnskabelige undersøgelser af produktets toksicitet, vanedannende egenskaber og tiltrækningskraft, i særdeleshed hvad angår dets ingredienser og emissioner |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Medlemsstaterne pålægger fabrikanter og importører af tobaksvarer at underrette medlemsstaternes kompetente myndigheder om alle nye kategorier af tobaksvarer, som de agter at markedsføre i de pågældende medlemsstater. Anmeldelsen skal indgives elektronisk seks måneder før den påtænkte markedsføring og skal ledsages af en detaljeret beskrivelse af det pågældende produkt samt oplysninger om ingredienser og emissioner i overensstemmelse med artikel 5. Fabrikanter og importører, der anmelder en ny kategori af tobaksvarer, skal også give de kompetente myndigheder:

1.   Medlemsstaterne pålægger fabrikanter og importører af tobaksvarer at underrette medlemsstaternes kompetente myndigheder om alle nye kategorier af tobaksvarer, som de agter at markedsføre i de pågældende medlemsstater. Anmeldelsen skal indgives elektronisk seks måneder før den påtænkte markedsføring og skal ledsages af en detaljeret beskrivelse af det pågældende produkt samt
  alle foreslåede mærkninger, brugsvejledninger, nærmere oplysninger om produktets sammensætning, fremstillingsproces og tilhørende kontroller samt
  oplysninger om ingredienser og emissioner i overensstemmelse med artikel 5. Fabrikanter og importører, der anmelder en ny kategori af tobaksvarer, skal også give de kompetente myndigheder:

a)

foreliggende videnskabelige undersøgelser af produktets toksicitet, vanedannende egenskaber og tiltrækningskraft, i særdeleshed hvad angår dets ingredienser og emissioner

| a) | foreliggende videnskabelige undersøgelser af produktets toksicitet, vanedannende egenskaber og tiltrækningskraft, i særdeleshed hvad angår dets ingredienser og emissioner |
| --- | --- |

a)

foreliggende videnskabelige undersøgelser af produktets toksicitet, vanedannende egenskaber og tiltrækningskraft, i særdeleshed hvad angår dets ingredienser og emissioner

| b) | foreliggende undersøgelser og markedsanalyser af forskellige forbrugergruppers, herunder unges, præferencer |
| --- | --- |

b)

foreliggende undersøgelser og markedsanalyser af forskellige forbrugergruppers, herunder unges, præferencer

| b) | sammendrag af de
  foreliggende undersøgelser og markedsanalyser af forskellige forbrugergruppers, herunder unges
  og kroniske storrygeres
  præferencer. |
| --- | --- |

b)

sammendrag af de
  foreliggende undersøgelser og markedsanalyser af forskellige forbrugergruppers, herunder unges
  og kroniske storrygeres
  præferencer.

| c) | andre tilgængelige og relevante oplysninger, herunder en risk/benefit-analyse af produktet, de forventelige konsekvenser for antallet af personer, der holder op med at bruge tobak, de forventelige konsekvenser med hensyn til antallet af personer, der indleder et tobaksforbrug, og andre forudsigelige aspekter af forbrugernes opfattelse af produktet. |
| --- | --- |

c)

andre tilgængelige og relevante oplysninger, herunder en risk/benefit-analyse af produktet, de forventelige konsekvenser for antallet af personer, der holder op med at bruge tobak, de forventelige konsekvenser med hensyn til antallet af personer, der indleder et tobaksforbrug, og andre forudsigelige aspekter af forbrugernes opfattelse af produktet.

| c) | andre tilgængelige og relevante oplysninger, herunder en risk/benefit-analyse af produktet, de forventelige konsekvenser for antallet af personer, der holder op med at bruge tobak, de forventelige konsekvenser med hensyn til antallet af personer, der indleder et tobaksforbrug, og andre forudsigelige aspekter af forbrugernes opfattelse af produktet. |
| --- | --- |

c)

andre tilgængelige og relevante oplysninger, herunder en risk/benefit-analyse af produktet, de forventelige konsekvenser for antallet af personer, der holder op med at bruge tobak, de forventelige konsekvenser med hensyn til antallet af personer, der indleder et tobaksforbrug, og andre forudsigelige aspekter af forbrugernes opfattelse af produktet.

2.   Medlemsstaterne pålægger fabrikanter og importører af tobaksvarer at underrette deres kompetente myndigheder om alle nye eller ajourførte oplysninger som omhandlet i stk. 1, litra a), b) og c). Medlemsstaterne kan pålægge fabrikanter eller importører af tobaksvarer at udføre yderligere test eller fremlægge supplerende oplysninger. Medlemsstaterne giver Kommissionen adgang til alle oplysninger, som de modtager i henhold til denne artikel. Medlemsstaterne kan indføre en godkendelsesordning og opkræve et rimeligt gebyr.

2.   
  Når en tobaksvare et blevet bragt i omsætning, pålægger medlemsstaterne
  fabrikanter og importører af tobaksvarer at underrette deres kompetente myndigheder om alle nye eller ajourførte oplysninger som omhandlet i stk. 1, litra a), b) og c). Medlemsstaterne kan pålægge fabrikanter eller importører af tobaksvarer at udføre yderligere test eller fremlægge supplerende oplysninger. Medlemsstaterne giver Kommissionen adgang til alle oplysninger, som de modtager i henhold til denne artikel. Medlemsstaterne kan indføre en godkendelsesordning og opkræve et rimeligt gebyr.

3.   Nye kategorier af tobaksvarer, der markedsføres, skal overholde kravene i dette direktiv. De bestemmelser, der gælder, afhænger af, om det pågældende produkt falder ind under definitionen af røgfrie tobaksvarer i artikel 2, nr. 29), eller definitionen af røgtobak i artikel 2, nr. 33).

3.   Nye kategorier af tobaksvarer, der markedsføres, skal overholde kravene i dette direktiv. De bestemmelser, der gælder, afhænger af, om det pågældende produkt falder ind under definitionen af røgfrie tobaksvarer i artikel 2, nr. 29), eller definitionen af røgtobak i artikel 2, nr. 33).

Ændring 170

Forslag til direktiv

Artikel 18

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   
  Følgende nikotinholdige
  produkter må kun markedsføres
  , hvis de er godkendt i henhold til direktiv 2001/83/EF: | 1.   
  Nikotinholdige
  produkter må kun markedsføres
  i overensstemmelse med den anmeldelsesprocedure, der er fastsat i artikel 17 i dette direktiv
  . |
| | Medlemsstaterne sikrer, at nikotinholdige produkter er i overensstemmelse med al relevant EU-lovgivning og især med direktiv 2001/95/EF om produktsikkerhed i almindelighed. |
| a) | produkter med et nikotinindhold på over 2 mg pr. enhed eller |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   
  Følgende nikotinholdige
  produkter må kun markedsføres
  , hvis de er godkendt i henhold til direktiv 2001/83/EF:

1.   
  Nikotinholdige
  produkter må kun markedsføres
  i overensstemmelse med den anmeldelsesprocedure, der er fastsat i artikel 17 i dette direktiv
  .

Medlemsstaterne sikrer, at nikotinholdige produkter er i overensstemmelse med al relevant EU-lovgivning og især med direktiv 2001/95/EF om produktsikkerhed i almindelighed.

a)

produkter med et nikotinindhold på over 2 mg pr. enhed eller

| b) | produkter med en nikotinkoncentration på over 4 mg pr. ml eller |
| --- | --- |

b)

produkter med en nikotinkoncentration på over 4 mg pr. ml eller

| c) | produkter, hvis påtænkte anvendelse resulterer i en gennemsnitlig maksimal plasmakoncentration på over 4 ng nikotin pr. ml. |
| --- | --- |

c)

produkter, hvis påtænkte anvendelse resulterer i en gennemsnitlig maksimal plasmakoncentration på over 4 ng nikotin pr. ml.

2.   
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 22 vedrørende ændring af de i stk. 1 angivne grænseværdier for mængden af nikotin under hensyntagen til den videnskabelige udvikling og markedsføringstilladelser udstedt for nikotinholdige produkter
  i henhold til direktiv 2001/83/EF.

2.   
  Nikotinholdige produkter, der præsenteres som et egnet middel til behandling eller forebyggelse af sygdomme, må kun markedsføres, hvis de er godkendt
  i henhold til direktiv 2001/83/EF.

3.   
  For så vidt angår nikotinholdige produkter, der markedsføres i henhold til stk. 1, skal medlemsstaterne sikre, at

| a) | nikotinholdige produkter med et nikotinindhold på over 30 mg/ml ikke markedsføres |
| --- | --- |

a)

nikotinholdige produkter med et nikotinindhold på over 30 mg/ml ikke markedsføres

| b) | producenter og importører af nikotinholdige produkter forelægger de kompetente myndigheder en liste over alle ingredienser, der indgår i såvel som emissioner opstået ved anvendelsen af produktet, angivet for hvert mærke og type, herunder mængderne heraf, såvel som alle eventuelle ændringer. Medlemsstaterne skal derefter sikre formidling af disse informationer via et websted, under behørig hensyntagen til beskyttelsen af forretningshemmeligheder. Producenterne og importørerne skal også underrette myndighederne om de nationale salgsmængder for hvert mærke og type |
| --- | --- |

b)

producenter og importører af nikotinholdige produkter forelægger de kompetente myndigheder en liste over alle ingredienser, der indgår i såvel som emissioner opstået ved anvendelsen af produktet, angivet for hvert mærke og type, herunder mængderne heraf, såvel som alle eventuelle ændringer. Medlemsstaterne skal derefter sikre formidling af disse informationer via et websted, under behørig hensyntagen til beskyttelsen af forretningshemmeligheder. Producenterne og importørerne skal også underrette myndighederne om de nationale salgsmængder for hvert mærke og type

| c) | nikotinholdige produkter indeholdende de tilsætningsstoffer, der fremgår af artikel 6, stk. 4, ikke markedsføres |
| --- | --- |

c)

nikotinholdige produkter indeholdende de tilsætningsstoffer, der fremgår af artikel 6, stk. 4, ikke markedsføres

| d) | enkeltpakningen af nikotinholdige produkter indeholder en indlægsseddel med brugsvejledning, herunder en notits om at produktet ikke anbefales til brug for ikke-rygere, kontraindikationer, advarsler henvendt til specifikke risikogrupper, anmeldelse af negativer reaktioner, fremstillingssted og kontaktoplysninger for producent og importør |
| --- | --- |

d)

enkeltpakningen af nikotinholdige produkter indeholder en indlægsseddel med brugsvejledning, herunder en notits om at produktet ikke anbefales til brug for ikke-rygere, kontraindikationer, advarsler henvendt til specifikke risikogrupper, anmeldelse af negativer reaktioner, fremstillingssted og kontaktoplysninger for producent og importør

3.   
  Hver
  enkeltpakning og eventuel ydre emballage om nikotinholdige produkter
  med indhold under tærskelværdierne i stk. 1 skal være
  forsynet med følgende sundhedsadvarsel:

Dette produkt indeholder nikotin
  og kan være sundhedsskadeligt.

| e) | hver
  enkeltpakning og eventuel ydre emballage om nikotinholdige produkter
  er
  forsynet med følgende sundhedsadvarsel: |
| --- | --- |

e)

hver
  enkeltpakning og eventuel ydre emballage om nikotinholdige produkter
  er
  forsynet med følgende sundhedsadvarsel:

»Dette produkt
  er beregnet til brug for personer, der allerede er rygere. Det
  indeholder nikotin
  , som er et yderst vanedannende stof«

| f) | salg af produktet begrænses i overensstemmelse med den lovbestemte mindstealder for salg af tobaksvarer i den pågældende medlemsstat; salg er under ingen omstændigheder tilladt til personer under 18 år |
| --- | --- |

f)

salg af produktet begrænses i overensstemmelse med den lovbestemte mindstealder for salg af tobaksvarer i den pågældende medlemsstat; salg er under ingen omstændigheder tilladt til personer under 18 år

| g) | produkterne kan sælges andre steder end på apoteker |
| --- | --- |

g)

produkterne kan sælges andre steder end på apoteker

| h) | aromaer i produkterne er tilladt |
| --- | --- |

h)

aromaer i produkterne er tilladt

| i) | begrænsningerne på reklame, sponsorat, audiovisuel kommerciel kommunikation og produktplacering for tobaksprodukter som fastsat i direktiv 2003/33/EF og direktiv 2010/13/EF finder anvendelse på nikotinholdige produkter; |
| --- | --- |

i)

begrænsningerne på reklame, sponsorat, audiovisuel kommerciel kommunikation og produktplacering for tobaksprodukter som fastsat i direktiv 2003/33/EF og direktiv 2010/13/EF finder anvendelse på nikotinholdige produkter;

| j) | fjernsalg af nikotinholdige produkter på tværs af grænser reguleres i overensstemmelse med artikel 16 |
| --- | --- |

j)

fjernsalg af nikotinholdige produkter på tværs af grænser reguleres i overensstemmelse med artikel 16

| k) | tobaksvaremærker, varebetegnelser og symboler ikke anvendes på nikotinholdige produkter. |
| --- | --- |

k)

tobaksvaremærker, varebetegnelser og symboler ikke anvendes på nikotinholdige produkter.

4.   Den i stk. 3 omhandlede sundhedsadvarsel skal opfylde kravene i artikel 10
  , stk. 4
  .
  Den skal desuden:

4.   Den i stk. 3
  , litra e)
  omhandlede sundhedsadvarsel skal opfylde kravene i artikel 10.

| a) | være trykt på de to største overflader på enkeltpakningen og eventuel ydre emballage |
| --- | --- |

a)

være trykt på de to største overflader på enkeltpakningen og eventuel ydre emballage

| b) | dække 30 % af ydersiden af den pågældende overflade på enkeltpakningen og eventuel ydre emballage. Denne procentsats forhøjes til 32 % i medlemsstater med to officielle sprog og til 35 % i medlemsstater med tre officielle sprog. |
| --- | --- |

b)

dække 30 % af ydersiden af den pågældende overflade på enkeltpakningen og eventuel ydre emballage. Denne procentsats forhøjes til 32 % i medlemsstater med to officielle sprog og til 35 % i medlemsstater med tre officielle sprog.

5.   
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 22 vedrørende tilpasning af kravene i stk. 3 og 4 under hensyntagen til den videnskabelige udvikling og udviklingen på markedet og vedrørende fastlæggelse og tilpasning af sundhedsadvarslernes format, layout, udformning og retning (rotation).

5.   
  Medlemsstaterne fører tilsyn med udviklingen på markedet for nikotinholdige produkter, herunder med eventuelle indikationer af, at produkterne anvendes som maddingsprodukt blandt unge, og indberetter deres tilsynsresultater til Kommissionen. På grundlag af den forelagte dokumentation såvel som videnskabelige undersøgelser fremlægger Kommissionen en rapport om nikotinholdige produkter for Europa-Parlamentet og Rådet fem år efter dette direktivs ikrafttræden. Rapporten skal vurdere, om der er behov for ændringer af dette direktiv eller for eventuel yderligere lovgivning.

Ændring 72

Forslag til direktiv

Artikel 19

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Hver enkeltpakning og eventuel ydre emballage om urtebaserede rygeprodukter skal være forsynet med følgende sundhedsadvarsel: | 1.   Hver enkeltpakning og eventuel ydre emballage om urtebaserede rygeprodukter skal være forsynet med følgende sundhedsadvarsel: |
| Dette produkt kan være sundhedsskadeligt. | Dette produkt kan være sundhedsskadeligt. |
| 2.   Sundhedsadvarslen skal være trykt på den ydre overflade på forsiden og bagsiden af enkeltpakningen (den udvendige overflade) og på eventuel ydre emballage. | 2.   Sundhedsadvarslen skal være trykt på den ydre overflade på forsiden og bagsiden af enkeltpakningen (den udvendige overflade) og på eventuel ydre emballage. |
| 3.   Sundhedsadvarslen skal opfylde kravene i artikel 10, stk. 4. Den skal dække mindst 30 % af arealet af den pågældende overflade på enkeltpakningen og af eventuel ydre emballage. Denne procentsats forhøjes til 32 % i medlemsstater med to officielle sprog og til 35 % i medlemsstater med
  tre
  officielle sprog. | 3.   Sundhedsadvarslen skal opfylde kravene i artikel 10, stk. 4. Den skal dække mindst 30 % af arealet af den pågældende overflade på enkeltpakningen og af eventuel ydre emballage. Denne procentsats forhøjes til 32 % i medlemsstater med to officielle sprog og til 35 % i medlemsstater med
  mere end to
  officielle sprog. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Hver enkeltpakning og eventuel ydre emballage om urtebaserede rygeprodukter skal være forsynet med følgende sundhedsadvarsel:

1.   Hver enkeltpakning og eventuel ydre emballage om urtebaserede rygeprodukter skal være forsynet med følgende sundhedsadvarsel:

Dette produkt kan være sundhedsskadeligt.

Dette produkt kan være sundhedsskadeligt.

2.   Sundhedsadvarslen skal være trykt på den ydre overflade på forsiden og bagsiden af enkeltpakningen (den udvendige overflade) og på eventuel ydre emballage.

2.   Sundhedsadvarslen skal være trykt på den ydre overflade på forsiden og bagsiden af enkeltpakningen (den udvendige overflade) og på eventuel ydre emballage.

3.   Sundhedsadvarslen skal opfylde kravene i artikel 10, stk. 4. Den skal dække mindst 30 % af arealet af den pågældende overflade på enkeltpakningen og af eventuel ydre emballage. Denne procentsats forhøjes til 32 % i medlemsstater med to officielle sprog og til 35 % i medlemsstater med
  tre
  officielle sprog.

3.   Sundhedsadvarslen skal opfylde kravene i artikel 10, stk. 4. Den skal dække mindst 30 % af arealet af den pågældende overflade på enkeltpakningen og af eventuel ydre emballage. Denne procentsats forhøjes til 32 % i medlemsstater med to officielle sprog og til 35 % i medlemsstater med
  mere end to
  officielle sprog.

Ændring 73

Forslag til direktiv

Artikel 19 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 19a |
| | Imiterede tobaksvarer |
| | Imiterede tobaksvarer, som appellerer til mindreårige og som dermed udgør en potentiel indgang til brug af tobaksvarer, forbydes. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 19a

Imiterede tobaksvarer

Imiterede tobaksvarer, som appellerer til mindreårige og som dermed udgør en potentiel indgang til brug af tobaksvarer, forbydes.

Ændring 74

Forslag til direktiv

Artikel 20 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om sanktioner for overtrædelse af de nationale bestemmelser, der er vedtaget i medfør af dette direktiv, og træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre, at de gennemføres. Sanktionerne skal være effektive, forholdsmæssige og have afskrækkende virkning. | 3.   Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om sanktioner for overtrædelse af de nationale bestemmelser, der er vedtaget i medfør af dette direktiv, og træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre, at de gennemføres. Sanktionerne skal være effektive, forholdsmæssige og have afskrækkende virkning.
  Eventuelle finansielle sanktioner, der finder anvendelse på overlagte overtrædelser, skal være af en sådan størrelse, at de udligner de økonomiske fordele, der tilstræbes med overtrædelsen. |

Kommissionens forslag

Ændring

3.   Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om sanktioner for overtrædelse af de nationale bestemmelser, der er vedtaget i medfør af dette direktiv, og træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre, at de gennemføres. Sanktionerne skal være effektive, forholdsmæssige og have afskrækkende virkning.

3.   Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om sanktioner for overtrædelse af de nationale bestemmelser, der er vedtaget i medfør af dette direktiv, og træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre, at de gennemføres. Sanktionerne skal være effektive, forholdsmæssige og have afskrækkende virkning.
  Eventuelle finansielle sanktioner, der finder anvendelse på overlagte overtrædelser, skal være af en sådan størrelse, at de udligner de økonomiske fordele, der tilstræbes med overtrædelsen.

Ændring 75

Forslag til direktiv

Artikel 22

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser. | 1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser. |
| 2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 3, stk. 2, artikel 3, stk. 3, artikel 4, stk. 3, artikel 4, stk. 4,
  artikel 6, stk. 3, artikel 6, stk. 9, artikel 6, stk. 10,
  artikel 8, stk. 4, artikel 9, stk. 3, artikel 10, stk. 5, artikel 11, stk. 3,
  artikel 13, stk. 3,
  artikel 13, stk. 4, artikel 14, stk. 9,
  artikel 18, stk. 2, og artikel 18, stk. 5,
  tillægges Kommissionen for en
  ubegrænset
  periode fra [Til Publikationskontoret: Indsæt venligst datoen for dette direktivs ikrafttræden]. | 2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 3, stk. 2, artikel 3, stk. 3, artikel 4, stk. 3, artikel 4, stk. 4,
  artikel 6, stk. 10a,
  artikel 8, stk. 4, artikel 9, stk. 3, artikel 10, stk. 5, artikel 11, stk. 3, artikel 13, stk. 4,
  og
  artikel 14, stk. 9, tillægges Kommissionen for en periode
  på fem år
  fra [Til Publikationskontoret: Indsæt venligst datoen for dette direktivs ikrafttræden].
  Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af fem-årsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode. |
| 3.   Den i artikel 3, stk. 2, artikel 3, stk. 3, artikel 4, stk. 3, artikel 4, stk. 4,
  artikel 6, stk. 3, artikel 6, stk. 9, artikel 6, stk. 10,
  artikel 8, stk. 4, artikel 9, stk. 3, artikel 10, stk. 5, artikel 11, stk. 3,
  artikel 13, stk. 3,
  artikel 13, stk. 4, artikel 14, stk. 9,
  artikel 18, stk. 2, og artikel 18, stk. 5,
  omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft. | 3.   Den i artikel 3, stk. 2, artikel 3, stk. 3, artikel 4, stk. 3, artikel 4, stk. 4,
  artikel 6, stk. 10a,
  artikel 8, stk. 4, artikel 9, stk. 3, artikel 10, stk. 5, artikel 11, stk. 3, artikel 13, stk. 4,
  og
  artikel 14, stk. 9, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft. |
| 4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom. | 4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom. |
| 5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 3, stk. 2, artikel 3, stk. 3, artikel 4, stk. 3, artikel 4, stk. 4,
  artikel 6, stk. 3, artikel 6, stk. 9, artikel 6, stk. 10,
  artikel 8, stk. 4, artikel 9, stk. 3, artikel 10, stk. 5, artikel 11, stk. 3,
  artikel 13, stk. 3,
  artikel 13, stk. 4, artikel 14, stk. 9,
  artikel 18, stk. 2, og artikel 18, stk. 5,
  træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ. | 5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 3, stk. 2, artikel 3, stk. 3, artikel 4, stk. 3, artikel 4, stk. 4,
  artikel 6, stk. 10a,
  artikel 8, stk. 4, artikel 9, stk. 3, artikel 10, stk. 5, artikel 11, stk. 3, artikel 13, stk. 4,
  og
  artikel 14, stk. 9, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 3, stk. 2, artikel 3, stk. 3, artikel 4, stk. 3, artikel 4, stk. 4,
  artikel 6, stk. 3, artikel 6, stk. 9, artikel 6, stk. 10,
  artikel 8, stk. 4, artikel 9, stk. 3, artikel 10, stk. 5, artikel 11, stk. 3,
  artikel 13, stk. 3,
  artikel 13, stk. 4, artikel 14, stk. 9,
  artikel 18, stk. 2, og artikel 18, stk. 5,
  tillægges Kommissionen for en
  ubegrænset
  periode fra [Til Publikationskontoret: Indsæt venligst datoen for dette direktivs ikrafttræden].

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 3, stk. 2, artikel 3, stk. 3, artikel 4, stk. 3, artikel 4, stk. 4,
  artikel 6, stk. 10a,
  artikel 8, stk. 4, artikel 9, stk. 3, artikel 10, stk. 5, artikel 11, stk. 3, artikel 13, stk. 4,
  og
  artikel 14, stk. 9, tillægges Kommissionen for en periode
  på fem år
  fra [Til Publikationskontoret: Indsæt venligst datoen for dette direktivs ikrafttræden].
  Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af fem-årsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.

3.   Den i artikel 3, stk. 2, artikel 3, stk. 3, artikel 4, stk. 3, artikel 4, stk. 4,
  artikel 6, stk. 3, artikel 6, stk. 9, artikel 6, stk. 10,
  artikel 8, stk. 4, artikel 9, stk. 3, artikel 10, stk. 5, artikel 11, stk. 3,
  artikel 13, stk. 3,
  artikel 13, stk. 4, artikel 14, stk. 9,
  artikel 18, stk. 2, og artikel 18, stk. 5,
  omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

3.   Den i artikel 3, stk. 2, artikel 3, stk. 3, artikel 4, stk. 3, artikel 4, stk. 4,
  artikel 6, stk. 10a,
  artikel 8, stk. 4, artikel 9, stk. 3, artikel 10, stk. 5, artikel 11, stk. 3, artikel 13, stk. 4,
  og
  artikel 14, stk. 9, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 3, stk. 2, artikel 3, stk. 3, artikel 4, stk. 3, artikel 4, stk. 4,
  artikel 6, stk. 3, artikel 6, stk. 9, artikel 6, stk. 10,
  artikel 8, stk. 4, artikel 9, stk. 3, artikel 10, stk. 5, artikel 11, stk. 3,
  artikel 13, stk. 3,
  artikel 13, stk. 4, artikel 14, stk. 9,
  artikel 18, stk. 2, og artikel 18, stk. 5,
  træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 3, stk. 2, artikel 3, stk. 3, artikel 4, stk. 3, artikel 4, stk. 4,
  artikel 6, stk. 10a,
  artikel 8, stk. 4, artikel 9, stk. 3, artikel 10, stk. 5, artikel 11, stk. 3, artikel 13, stk. 4,
  og
  artikel 14, stk. 9, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Ændring 76

Forslag til direktiv

Artikel 23 — stk. 1 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Senest
  fem
  år efter den i artikel 25, stk. 1, omhandlede dato forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en rapport om anvendelsen af dette direktiv. | Senest
  tre
  år efter den i artikel 25, stk. 1, omhandlede dato forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en rapport om anvendelsen af dette direktiv. |

Kommissionens forslag

Ændring

Senest
  fem
  år efter den i artikel 25, stk. 1, omhandlede dato forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en rapport om anvendelsen af dette direktiv.

Senest
  tre
  år efter den i artikel 25, stk. 1, omhandlede dato forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en rapport om anvendelsen af dette direktiv.

Ændring 77

Forslag til direktiv

Artikel 23 — stk. 2 — afsnit 1 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | vurdering af de vanedannende virkninger af de ingredienser, som fremmer afhængigheden |

Kommissionens forslag

Ændring

ca)

vurdering af de vanedannende virkninger af de ingredienser, som fremmer afhængigheden

Ændring 78

Forslag til direktiv

Artikel 23 — stk. 2 — afsnit 1 — litra c b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | cb) | udvikling af standardiserede prøvningsmetoder til bedømmelse af indholdet af andre bestanddele i cigaretrøg end tjære, nikotin og kulilte |

Kommissionens forslag

Ændring

cb)

udvikling af standardiserede prøvningsmetoder til bedømmelse af indholdet af andre bestanddele i cigaretrøg end tjære, nikotin og kulilte

Ændring 79

Forslag til direktiv

Artikel 23 — stk. 2 — afsnit 1 — litra c c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | cc) | toksikologiske data, som fabrikanterne skal oplyse om ingredienser, og måden, hvorpå de skal testes med henblik på at sætte de offentlige sundhedsmyndigheder i stand til at vurdere deres anvendelse |

Kommissionens forslag

Ændring

cc)

toksikologiske data, som fabrikanterne skal oplyse om ingredienser, og måden, hvorpå de skal testes med henblik på at sætte de offentlige sundhedsmyndigheder i stand til at vurdere deres anvendelse

Ændring 80

Forslag til direktiv

Artikel 23 — stk. 2 — afsnit 1 — litra c d (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | cd) | udarbejdelsen af standarder vedrørende andre varer end cigaretter |

Kommissionens forslag

Ændring

cd)

udarbejdelsen af standarder vedrørende andre varer end cigaretter

Ændring 81

Forslag til direktiv

Artikel 23 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Medlemsstaterne forelægger hvert andet år en rapport for Kommissionen om håndhævelsen af de foranstaltninger, der er truffet i henhold til Rådets henstilling 2003/54/EF af 2. december 2002 om forebyggelse af rygning og om initiativer til forbedring af bekæmpelse af tobaksrygning, særlig med hensyn til de aldersgrænser, der er fastsat i den nationale lovgivning, samt deres planer om at forhøje aldersgrænsen for at nå målet om en »røgfri generation«. |

Kommissionens forslag

Ændring

3a.
     
  Medlemsstaterne forelægger hvert andet år en rapport for Kommissionen om håndhævelsen af de foranstaltninger, der er truffet i henhold til Rådets henstilling 2003/54/EF af 2. december 2002 om forebyggelse af rygning og om initiativer til forbedring af bekæmpelse af tobaksrygning, særlig med hensyn til de aldersgrænser, der er fastsat i den nationale lovgivning, samt deres planer om at forhøje aldersgrænsen for at nå målet om en »røgfri generation«.

Ændring 82

Forslag til direktiv

Artikel 24

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterne må ikke forbyde eller begrænse import, salg eller forbrug af tobak eller tobaksrelaterede produkter, der opfylder kravene i dette direktiv. | 1.   Medlemsstaterne må
  jf. stk. 2 og 3
  ikke forbyde eller begrænse import, salg eller forbrug af tobak eller tobaksrelaterede produkter, der opfylder kravene i dette direktiv. |
| 2.   En medlemsstat kan dog opretholde strengere nationale bestemmelser,
  som finder anvendelse på alle de pågældende produkter
  , på områder, der er omfattet af direktivet,
  på grundlag af tvingende sundhedsbeskyttelseshensyn
  .
  Medlemsstaterne kan tillige indføre strengere bestemmelser på grundlag af omstændigheder, der vedrører de særlige forhold i den pågældende medlemsstat, forudsat at de pågældende bestemmelser berettiges af behovet for at beskytte folkesundheden.
  Sådanne nationale bestemmelser meddeles til Kommissionen sammen med begrundelsen for at opretholde eller indføre dem. Kommissionen godkender eller forkaster inden for seks måneder efter at have modtaget meddelelsen bestemmelserne efter, under hensyntagen til det høje sundhedsbeskyttelsesniveau, der sikres med dette direktiv, at have efterprøvet, hvorvidt de er begrundede, nødvendige og står i rimeligt forhold til de mål, der skal nås, og om de er et middel til vilkårlig forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen mellem medlemsstaterne. Hvis Kommissionen ikke har truffet nogen afgørelse inden for dette tidsrum, betragtes de nationale bestemmelser som godkendt. | 2.   En medlemsstat kan dog opretholde
  eller indføre
  strengere nationale bestemmelser på områder, der er omfattet af direktivet,
  såfremt sådanne foranstaltninger er i overensstemmelse med traktaten
  . Sådanne nationale bestemmelser
  finder ligelig anvendelse på alle produkter, herunder dem, der importeres fra en anden medlemsstat eller et tredjeland
  .
  De
  meddeles til Kommissionen sammen med begrundelsen for at opretholde eller indføre dem. Kommissionen godkender eller forkaster inden for seks måneder efter at have modtaget meddelelsen bestemmelserne efter, under hensyntagen til det høje sundhedsbeskyttelsesniveau, der sikres med dette direktiv, at have efterprøvet, hvorvidt de er begrundede, nødvendige og står i rimeligt forhold til de mål, der skal nås, og om de er et middel til vilkårlig forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen mellem medlemsstaterne. Hvis Kommissionen ikke har truffet nogen afgørelse inden for dette tidsrum, betragtes de nationale bestemmelser som godkendt. |
| 3.   Dette direktiv berører ikke medlemsstaternes ret til i overensstemmelse med traktaten at opretholde eller indføre
  i overensstemmelse med traktaten
  nationale bestemmelser vedrørende aspekter, der ikke er reguleret ved dette direktiv.
  De pågældende nationale bestemmelser skal være begrundet i tvingende almene hensyn og skal være nødvendige og stå i rimeligt forhold til de mål, der skal nås.
  De må ikke være et middel til vilkårlig forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen mellem medlemsstaterne, og de må ikke bringe den fulde anvendelse af dette direktiv i fare. | 3.   Dette direktiv berører ikke medlemsstaternes ret til i overensstemmelse med traktaten at opretholde eller indføre nationale bestemmelser vedrørende aspekter, der ikke er reguleret ved dette direktiv
  , såfremt de er forenelige med traktaten
  . De
  finder ligelig anvendelse på alle produkter, herunder dem, der importeres fra en anden medlemsstat eller et tredjeland,
  må ikke være et middel til vilkårlig forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen mellem medlemsstaterne, og de må ikke bringe den fulde anvendelse af dette direktiv i fare. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Medlemsstaterne må ikke forbyde eller begrænse import, salg eller forbrug af tobak eller tobaksrelaterede produkter, der opfylder kravene i dette direktiv.

1.   Medlemsstaterne må
  jf. stk. 2 og 3
  ikke forbyde eller begrænse import, salg eller forbrug af tobak eller tobaksrelaterede produkter, der opfylder kravene i dette direktiv.

2.   En medlemsstat kan dog opretholde strengere nationale bestemmelser,
  som finder anvendelse på alle de pågældende produkter
  , på områder, der er omfattet af direktivet,
  på grundlag af tvingende sundhedsbeskyttelseshensyn
  .
  Medlemsstaterne kan tillige indføre strengere bestemmelser på grundlag af omstændigheder, der vedrører de særlige forhold i den pågældende medlemsstat, forudsat at de pågældende bestemmelser berettiges af behovet for at beskytte folkesundheden.
  Sådanne nationale bestemmelser meddeles til Kommissionen sammen med begrundelsen for at opretholde eller indføre dem. Kommissionen godkender eller forkaster inden for seks måneder efter at have modtaget meddelelsen bestemmelserne efter, under hensyntagen til det høje sundhedsbeskyttelsesniveau, der sikres med dette direktiv, at have efterprøvet, hvorvidt de er begrundede, nødvendige og står i rimeligt forhold til de mål, der skal nås, og om de er et middel til vilkårlig forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen mellem medlemsstaterne. Hvis Kommissionen ikke har truffet nogen afgørelse inden for dette tidsrum, betragtes de nationale bestemmelser som godkendt.

2.   En medlemsstat kan dog opretholde
  eller indføre
  strengere nationale bestemmelser på områder, der er omfattet af direktivet,
  såfremt sådanne foranstaltninger er i overensstemmelse med traktaten
  . Sådanne nationale bestemmelser
  finder ligelig anvendelse på alle produkter, herunder dem, der importeres fra en anden medlemsstat eller et tredjeland
  .
  De
  meddeles til Kommissionen sammen med begrundelsen for at opretholde eller indføre dem. Kommissionen godkender eller forkaster inden for seks måneder efter at have modtaget meddelelsen bestemmelserne efter, under hensyntagen til det høje sundhedsbeskyttelsesniveau, der sikres med dette direktiv, at have efterprøvet, hvorvidt de er begrundede, nødvendige og står i rimeligt forhold til de mål, der skal nås, og om de er et middel til vilkårlig forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen mellem medlemsstaterne. Hvis Kommissionen ikke har truffet nogen afgørelse inden for dette tidsrum, betragtes de nationale bestemmelser som godkendt.

3.   Dette direktiv berører ikke medlemsstaternes ret til i overensstemmelse med traktaten at opretholde eller indføre
  i overensstemmelse med traktaten
  nationale bestemmelser vedrørende aspekter, der ikke er reguleret ved dette direktiv.
  De pågældende nationale bestemmelser skal være begrundet i tvingende almene hensyn og skal være nødvendige og stå i rimeligt forhold til de mål, der skal nås.
  De må ikke være et middel til vilkårlig forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen mellem medlemsstaterne, og de må ikke bringe den fulde anvendelse af dette direktiv i fare.

3.   Dette direktiv berører ikke medlemsstaternes ret til i overensstemmelse med traktaten at opretholde eller indføre nationale bestemmelser vedrørende aspekter, der ikke er reguleret ved dette direktiv
  , såfremt de er forenelige med traktaten
  . De
  finder ligelig anvendelse på alle produkter, herunder dem, der importeres fra en anden medlemsstat eller et tredjeland,
  må ikke være et middel til vilkårlig forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen mellem medlemsstaterne, og de må ikke bringe den fulde anvendelse af dette direktiv i fare.

Ændring 83

Forslag til direktiv

Artikel 25 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den
  [Til Publikationskontoret: Indsæt venligt den nøjagtige dato: ikrafttræden + 18 måneder].
  De tilsender straks Kommissionen disse love og bestemmelser. | 1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den
  ...

   (**)

  og hvad angår artikel 6 den ...

   (***). De tilsender straks Kommissionen disse love og bestemmelser. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den
  [Til Publikationskontoret: Indsæt venligt den nøjagtige dato: ikrafttræden + 18 måneder].
  De tilsender straks Kommissionen disse love og bestemmelser.

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den
  ...

   (**)

  og hvad angår artikel 6 den ...

   (***). De tilsender straks Kommissionen disse love og bestemmelser.

Ændring 84

Forslag til direktiv

Artikel 26

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterne kan indtil den
  [Til Publikationskontoret: Indsæt venligst den nøjagtige dato: ikrafttræden + 24 måneder]
  tillade markedsføring af følgende produkter, uden at de opfylder kravene i dette direktiv: | Medlemsstaterne kan indtil den ...
   (****) tillade markedsføring af følgende produkter, uden at de opfylder kravene i dette direktiv: |
| a) | tobaksvarer |

Kommissionens forslag

Ændring

Medlemsstaterne kan indtil den
  [Til Publikationskontoret: Indsæt venligst den nøjagtige dato: ikrafttræden + 24 måneder]
  tillade markedsføring af følgende produkter, uden at de opfylder kravene i dette direktiv:

Medlemsstaterne kan indtil den ...
   (****) tillade markedsføring af følgende produkter, uden at de opfylder kravene i dette direktiv:

a)

tobaksvarer

| a) | tobaksvarer |
| --- | --- |

a)

tobaksvarer

| b) | nikotinholdige produkter med indhold under tærskelværdien i artikel 18, stk. 1 |
| --- | --- |

b)

nikotinholdige produkter med indhold under tærskelværdien i artikel 18, stk. 1

| c) | urtebaserede rygeprodukter. |
| --- | --- |

c)

urtebaserede rygeprodukter.

| b) | urtebaserede rygeprodukter. |
| --- | --- |

b)

urtebaserede rygeprodukter.

Medlemsstaterne kan tillade, at nikotinholdige produkter, som ikke er i overensstemmelse med dette direktiv, bringes i omsætning indtil den ...

   (*****)

Ændring 85

Forslag til direktiv

Bilag — I (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Bilag -I |
| | Tilsætningsstoffer, der er godkendt til anvendelse i tobaksvarer |
| | Tilsætningsstoffets kemiske betegnelse — funktion — tilladt maksimalgrænseværdi |

Kommissionens forslag

Ændring

Bilag -I

Tilsætningsstoffer, der er godkendt til anvendelse i tobaksvarer

Tilsætningsstoffets kemiske betegnelse — funktion — tilladt maksimalgrænseværdi

Ændring 86

Forslag til direktiv

Bilag I

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1) | Rygning er årsag til 9 ud af 10 tilfælde af lungekræft |

Kommissionens forslag

Ændring

1)

Rygning er årsag til 9 ud af 10 tilfælde af lungekræft

| 1) | Rygning er årsag til 9 ud af 10 tilfælde af lungekræft |
| --- | --- |

1)

Rygning er årsag til 9 ud af 10 tilfælde af lungekræft

| 2) | Rygning er årsag til strube- og mundhulekræft |
| --- | --- |

2)

Rygning er årsag til strube- og mundhulekræft

| 2) | Rygning er årsag til strube- og mundhulekræft |
| --- | --- |

2)

Rygning er årsag til strube- og mundhulekræft

| 2a) | Rygning forårsager blærecancer |
| --- | --- |

2a)

| 3) | Rygning skader dine lunger |
| --- | --- |

3)

Rygning skader dine lunger

| 3) | Rygning skader dine lunger |
| --- | --- |

3)

Rygning skader dine lunger

| 4) | Rygning er årsag til hjerteanfald |
| --- | --- |

4)

Rygning er årsag til hjerteanfald

| 4) | Rygning er årsag til hjerteanfald |
| --- | --- |

4)

Rygning er årsag til hjerteanfald

| 5) | Rygning er årsag til slagtilfælde og handicap |
| --- | --- |

5)

Rygning er årsag til slagtilfælde og handicap

| 5) | Rygning er årsag til slagtilfælde og handicap |
| --- | --- |

5)

Rygning er årsag til slagtilfælde og handicap

| 6) | Rygning er årsag til åreforkalkning |
| --- | --- |

6)

Rygning er årsag til åreforkalkning

| 6) | Rygning er årsag til åreforkalkning |
| --- | --- |

6)

Rygning er årsag til åreforkalkning

| 7) | Rygning øger risikoen for blindhed |
| --- | --- |

7)

Rygning øger risikoen for blindhed

| 7) | Rygning øger risikoen for blindhed |
| --- | --- |

7)

Rygning øger risikoen for blindhed

| 8) | Rygning skader dine tænder og tandkød |
| --- | --- |

8)

Rygning skader dine tænder og tandkød

| 8) | Rygning skader dine tænder og tandkød |
| --- | --- |

8)

Rygning skader dine tænder og tandkød

| 9) | Rygning kan slå dit ufødte barn ihjel |
| --- | --- |

9)

Rygning kan slå dit ufødte barn ihjel

| 9) | Rygning kan slå dit ufødte barn ihjel |
| --- | --- |

9)

Rygning kan slå dit ufødte barn ihjel

| 10) | Din røg skader dine børn, din familie og dine venner |
| --- | --- |

10)

Din røg skader dine børn, din familie og dine venner

| 10) | Din røg skader dine børn, din familie og dine venner |
| --- | --- |

10)

Din røg skader dine børn, din familie og dine venner

| 11) | Børn af rygere begynder oftere at ryge |
| --- | --- |

11)

Børn af rygere begynder oftere at ryge

| 11) | Børn af rygere begynder oftere at ryge |
| --- | --- |

11)

Børn af rygere begynder oftere at ryge

| 12) | Stop i dag — lev længe for din families og dine venners skyld |
| --- | --- |

12)

Stop i dag — lev længe for din families og dine venners skyld

| 12) | Stop i dag — lev længe for din families og dine venners skyld |
| --- | --- |

12)

Stop i dag — lev længe for din families og dine venners skyld

| 13) | Rygning nedsætter forplantningsevnen |
| --- | --- |

13)

Rygning nedsætter forplantningsevnen

| 13) | Rygning nedsætter forplantningsevnen |
| --- | --- |

13)

Rygning nedsætter forplantningsevnen

| 14) | Rygning øger risikoen for impotens |
| --- | --- |

14)

Rygning øger risikoen for impotens

| 14) | Rygning øger risikoen for impotens |
| --- | --- |

14)

Rygning øger risikoen for impotens

| 14a) | Rygning kan forårsage vuggedød |
| --- | --- |

14a)

| 14b) | Rygning under graviditeten forårsager for tidlig fødsel |
| --- | --- |

14b)

| 14c) | Passiv rygning kan forværre astma eller meningitis hos børn. |
| --- | --- |

14c)

---

(1)  Efter vedtagelsen af ændringerne blev sagen henvist til fornyet udvalgsbehandling, jf. forretningsordenens artikel 57, stk. 2, andet afsnit (A7-0276/2013).

(2)  

  EUT L 353 af 31.12.2008, s. 1.

(3)  

  EFT L 311 af 28.11.2001, s. 67, senest ændret ved direktiv 2011/62/EU (EUT L 174 af 1.7.2011, s. 74).

(*)  
  36 måneder efter dette direktivs ikrafttræden.

(**)  
  ... Ikrafttræden + 18 måneder.

(***)  
  ... Ikrafttræden + 36 måneder.

(****)  
  ... Ikrafttræden + 24 måneder.

(*****)  
  ... Ikrafttræden + 36 måneder.

---

| 19.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 181/164 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 181/164

---

P7_TA(2013)0399

Protokol mellem EU og Mauretanien om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem de to parter ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. oktober 2013 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af protokollen om fastsættelse for en periode på to år af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Europæiske Union og Den Islamiske Republik Mauretanien (15777/2012 — C7-0419/2012 — 2012/0258(NLE))

(Godkendelse)

(2016/C 181/25)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (15777/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (15777/2012),

| — | der henviser til udkast til protokol om fastsættelse for en periode på to år af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Europæiske Union og Den Islamiske Republik Mauretanien (15781/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til protokol om fastsættelse for en periode på to år af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Europæiske Union og Den Islamiske Republik Mauretanien (15781/2012),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 43, stk. 2, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0419/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 43, stk. 2, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0419/2012),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Fiskeriudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget og Budgetudvalget (A7-0184/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Fiskeriudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget og Budgetudvalget (A7-0184/2013),

| 1. | godkender indgåelsen af protokollen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af protokollen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Den Islamiske Republik Mauretaniens regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Den Islamiske Republik Mauretaniens regeringer og parlamenter.

---

9. oktober 2013

| 19.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 181/166 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 181/166

---

P7_TA(2013)0407

Fritidsfartøjer og personlige fartøjer ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. oktober 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fritidsfartøjer og personlige fartøjer (COM(2011)0456 — C7-0212/2011 — 2011/0197(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 181/26)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0456), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0456),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0212/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0212/2011),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 8. december 2011 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 8. december 2011 (1),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 31. maj 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 31. maj 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelser fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Transport- og Turismeudvalget (A7-0213/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelser fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Transport- og Turismeudvalget (A7-0213/2012),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 43 af 15.2.2012, s. 30.

---

P7_TC1-COD(2011)0197

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 9. oktober 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/.../EU om fritidsfartøjer og personlige fartøjer og om ophævelse af direktiv 94/25/EF

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv 2013/53/EU).

---

| 19.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 181/167 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 181/167

---

P7_TA(2013)0408

Anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer og administrativt samarbejde i informationssystemet for det indre marked ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. oktober 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer og forordning [...] om det administrative samarbejde ved hjælp af informationssystemet for det indre marked (COM(2011)0883 — C7-0512/2011 — 2011/0435(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 181/27)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0883), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0883),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, artikel 46, artikel 53, stk. 1, artikel 62 og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C7-0512/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, artikel 46, artikel 53, stk. 1, artikel 62 og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C7-0512/2011),

| — | der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag,

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, artikel 46, artikel 53, stk. 1, og artikel 62 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, artikel 46, artikel 53, stk. 1, og artikel 62 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til de begrundede udtalelser, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det franske Senat, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til de begrundede udtalelser, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det franske Senat, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet,

| — | der henviser til udtalelse af 26. april 2012 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 26. april 2012 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 26. juni 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 26. juni 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55 og 37, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55 og 37,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelser fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0038/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelser fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0038/2013),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | tager Kommissionens erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, til efterretning; |
| --- | --- |

2.

tager Kommissionens erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, til efterretning;

| 3. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

3.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 191 af 29.6.2012, s. 103.

---

P7_TC1-COD(2011)0435

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 9. oktober 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/.../EU om ændring af direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer og forordning (EU) nr. 1024/2012 om det administrative samarbejde ved hjælp af informationssystemet for det indre marked (»IMI-forordningen«)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv 2013/55/EU).

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

ERKLÆRING FRA KOMMISSIONEN

I forbindelse med forberedelse af de delegerede retsakter, der er omhandlet i artikel 57c, stk. 2, vil Kommissionen sikre samtidig, rettidig og passende fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet og gennemføre passende og gennemsigtige høringer i god tid, navnlig med deltagelse af eksperter fra kompetente myndigheder og organer, faglige organisationer og undervisningsinstitutioner i alle medlemsstater og, hvor det er hensigtsmæssigt, med eksperter fra arbejdsmarkedets parter.

---

| 19.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 181/168 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 181/168

---

P7_TA(2013)0409

Aftale mellem EU og Armenien om lettelse af udstedelsen af visa ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. oktober 2013 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Armenien om lettelse af udstedelsen af visa (05835/2013 — C7-0112/2013 — 2012/0334(NLE))

(Godkendelse)

(2016/C 181/28)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (05835/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (05835/2013),

| — | der henviser til udkast til afgørelse om aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Armenien om lettelse af udstedelsen af visa (16913/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til afgørelse om aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Armenien om lettelse af udstedelsen af visa (16913/2012),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 77, stk. 2, litra a), og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0112/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 77, stk. 2, litra a), og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0112/2013),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Udenrigsudvalget (A7-0290/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Udenrigsudvalget (A7-0290/2013),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Republikken Armeniens regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Republikken Armeniens regeringer og parlamenter.

---

| 19.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 181/169 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 181/169

---

P7_TA(2013)0410

Aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Armenien om tilbagetagelse af personer, der er bosiddende uden tilladelse ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. oktober 2013 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Armenien om tilbagetagelse af personer, der er bosiddende uden tilladelse (05859/2013 — C7-0113/2013 — 2012/0332(NLE))

(Godkendelse)

(2016/C 181/29)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (05859/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (05859/2013),

| — | der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Armenien om tilbagetagelse af personer, der er bosiddende uden tilladelse (05860/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Armenien om tilbagetagelse af personer, der er bosiddende uden tilladelse (05860/2013),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 79, stk. 3, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0113/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 79, stk. 3, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0113/2013),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Udenrigsudvalget (A7-0289/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Udenrigsudvalget (A7-0289/2013),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Republikken Armeniens regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Republikken Armeniens regeringer og parlamenter.

---

| 19.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 181/170 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 181/170

---

P7_TA(2013)0413

Vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet ***I

Europa-Parlamentets ændringer af 9. oktober 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2011/92/EU om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (COM(2012)0628 — C7-0367/2012 — 2012/0297(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 181/30)

Ændring 1

Forslag til direktiv

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1) | Direktiv 2011/92/EU samordner principperne for miljøkonsekvensvurdering ved at indføre minimumskrav (med hensyn til hvilke typer af projekter der skal underkastes en vurdering, bygherrens hovedforpligtelser, indholdet af vurderingen og de kompetente myndigheders og offentlighedens rolle); direktivet bidrager til en høj grad af beskyttelse af miljøet og menneskers sundhed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1)

Direktiv 2011/92/EU samordner principperne for miljøkonsekvensvurdering ved at indføre minimumskrav (med hensyn til hvilke typer af projekter der skal underkastes en vurdering, bygherrens hovedforpligtelser, indholdet af vurderingen og de kompetente myndigheders og offentlighedens rolle); direktivet bidrager til en høj grad af beskyttelse af miljøet og menneskers sundhed.

| (1) | Direktiv 2011/92/EU samordner principperne for miljøkonsekvensvurdering ved at indføre minimumskrav (med hensyn til hvilke typer af projekter der skal underkastes en vurdering, bygherrens hovedforpligtelser, indholdet af vurderingen og de kompetente myndigheders og offentlighedens rolle); direktivet bidrager til en høj grad af beskyttelse af miljøet og menneskers sundhed.
  Medlemsstaterne bør kunne fastsætte strengere foranstaltninger for at beskytte miljøet og menneskers sundhed. |
| --- | --- |

(1)

Direktiv 2011/92/EU samordner principperne for miljøkonsekvensvurdering ved at indføre minimumskrav (med hensyn til hvilke typer af projekter der skal underkastes en vurdering, bygherrens hovedforpligtelser, indholdet af vurderingen og de kompetente myndigheders og offentlighedens rolle); direktivet bidrager til en høj grad af beskyttelse af miljøet og menneskers sundhed.
  Medlemsstaterne bør kunne fastsætte strengere foranstaltninger for at beskytte miljøet og menneskers sundhed.

Ændring 2

Forslag til direktiv

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | Det er nødvendigt at ændre direktiv 2011/92/EU for at styrke kvaliteten af miljøkonsekvensvurderingen, strømline de forskellige trin i proceduren og øge sammenhængen og samspillet med andre EU-retsakter og –politikker og med medlemsstaternes strategier og politikker på områder, der er underlagt national kompetence. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

Det er nødvendigt at ændre direktiv 2011/92/EU for at styrke kvaliteten af miljøkonsekvensvurderingen, strømline de forskellige trin i proceduren og øge sammenhængen og samspillet med andre EU-retsakter og –politikker og med medlemsstaternes strategier og politikker på områder, der er underlagt national kompetence.

| (3) | Det er nødvendigt at ændre direktiv 2011/92/EU for at styrke kvaliteten af miljøkonsekvensvurderingen, strømline de forskellige trin i proceduren
  , tilpasse proceduren til principperne for intelligent regulering
  og øge sammenhængen og samspillet med andre EU-retsakter og –politikker og med medlemsstaternes strategier og politikker på områder, der er underlagt national kompetence.
  Det ultimative formål med ændringen af dette direktiv er at sikre en bedre gennemførelse i medlemsstaterne. I mange tilfælde er de administrative procedurer blevet for langtrukne og omstændelige, hvilket har medført forsinkelser og skabt yderligere risici med hensyn til beskyttelse af miljøet. Forenkling og harmonisering af procedurerne på dette område bør derfor være et af dette direktivs mål. Det bør overvejes, om det vil være hensigtsmæssigt at oprette en one-stop-shop med henblik på at muliggøre koordineret vurdering eller fælles procedurer, når der er behov for flere miljøkonsekvensvurderinger (VVM), f.eks. i forbindelse med grænseoverskridende projekter, samt at definere mere specifikke kriterier for obligatoriske vurderinger. |
| --- | --- |

(3)

Det er nødvendigt at ændre direktiv 2011/92/EU for at styrke kvaliteten af miljøkonsekvensvurderingen, strømline de forskellige trin i proceduren
  , tilpasse proceduren til principperne for intelligent regulering
  og øge sammenhængen og samspillet med andre EU-retsakter og –politikker og med medlemsstaternes strategier og politikker på områder, der er underlagt national kompetence.
  Det ultimative formål med ændringen af dette direktiv er at sikre en bedre gennemførelse i medlemsstaterne. I mange tilfælde er de administrative procedurer blevet for langtrukne og omstændelige, hvilket har medført forsinkelser og skabt yderligere risici med hensyn til beskyttelse af miljøet. Forenkling og harmonisering af procedurerne på dette område bør derfor være et af dette direktivs mål. Det bør overvejes, om det vil være hensigtsmæssigt at oprette en one-stop-shop med henblik på at muliggøre koordineret vurdering eller fælles procedurer, når der er behov for flere miljøkonsekvensvurderinger (VVM), f.eks. i forbindelse med grænseoverskridende projekter, samt at definere mere specifikke kriterier for obligatoriske vurderinger.

Ændring 3

Forslag til direktiv

Betragtning 3 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (3a) | For at sikre en harmoniseret anvendelse og en ensartet beskyttelse af miljøet i EU bør Kommissionen i sin egenskab af traktaternes vogter sikre en såvel kvalitativ som proceduremæssig overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 2011/92/EU, herunder bestemmelserne om offentlig høring og deltagelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3a)

For at sikre en harmoniseret anvendelse og en ensartet beskyttelse af miljøet i EU bør Kommissionen i sin egenskab af traktaternes vogter sikre en såvel kvalitativ som proceduremæssig overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 2011/92/EU, herunder bestemmelserne om offentlig høring og deltagelse.

Ændring 4

Forslag til direktiv

Betragtning 3 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (3b) | I forbindelse med projekter, som kan have grænseoverskridende virkninger for miljøet, bør de berørte medlemsstater oprette et fælles, paritetisk sammensat samarbejdsorgan, der kan tage sig af alle trin i proceduren. En endelig projekttilladelse bør kun gives med alle de berørte medlemsstaters godkendelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3b)

I forbindelse med projekter, som kan have grænseoverskridende virkninger for miljøet, bør de berørte medlemsstater oprette et fælles, paritetisk sammensat samarbejdsorgan, der kan tage sig af alle trin i proceduren. En endelig projekttilladelse bør kun gives med alle de berørte medlemsstaters godkendelse.

Ændring 5

Forslag til direktiv

Betragtning 3 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (3c) | Direktiv 2011/92/EU bør endvidere ændres således at det sikres, at miljøbeskyttelsen forbedres, ressourceeffektiviteten forøges, og den bæredygtige vækst fremmes i Europa. Til det formål er det nødvendigt at forenkle og harmonisere de heri fastlagte procedurer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3c)

Direktiv 2011/92/EU bør endvidere ændres således at det sikres, at miljøbeskyttelsen forbedres, ressourceeffektiviteten forøges, og den bæredygtige vækst fremmes i Europa. Til det formål er det nødvendigt at forenkle og harmonisere de heri fastlagte procedurer.

Ændring 6

Forslag til direktiv

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | I løbet af det sidste årti har miljøspørgsmål som ressourceeffektivitet, klimaændringer og katastroferisici fået større betydning i politikudformningen
  , og de
  bør derfor også spille en
  afgørende
  rolle i vurderings- og beslutningsprocesserne, især i forbindelse med infrastrukturprojekter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

I løbet af det sidste årti har miljøspørgsmål som ressourceeffektivitet, klimaændringer og katastroferisici fået større betydning i politikudformningen
  , og de
  bør derfor også spille en
  afgørende
  rolle i vurderings- og beslutningsprocesserne, især i forbindelse med infrastrukturprojekter.

| (4) | I løbet af det sidste årti har miljøspørgsmål som ressourceeffektivitet,
  bæredygtighed, beskyttelse af biodiversitet
  ,
  arealanvendelse,
  klimaændringer og
  natur- eller menneskeskabte
  katastroferisici fået større betydning i politikudformningen.
  De
  bør derfor også spille en
  vigtig
  rolle i vurderings- og beslutningsprocesserne
  for ethvert offentligt eller privat projekt, som kan forventes at få væsentlig indvirkning på miljøet
  , især i forbindelse med infrastrukturprojekter
  , og da Kommissionen ikke har fastlagt retningslinjer for anvendelsen af direktiv 2011/92/EU på beskyttelsen af den historiske og kulturelle arv, bør den fremlægge en liste med kriterier og anvisninger, herunder vedrørende spørgsmålet om visuelle virkninger, som kan gøre det muligt at opnå en bedre anvendelse af direktivet. |
| --- | --- |

(4)

I løbet af det sidste årti har miljøspørgsmål som ressourceeffektivitet,
  bæredygtighed, beskyttelse af biodiversitet
  ,
  arealanvendelse,
  klimaændringer og
  natur- eller menneskeskabte
  katastroferisici fået større betydning i politikudformningen.
  De
  bør derfor også spille en
  vigtig
  rolle i vurderings- og beslutningsprocesserne
  for ethvert offentligt eller privat projekt, som kan forventes at få væsentlig indvirkning på miljøet
  , især i forbindelse med infrastrukturprojekter
  , og da Kommissionen ikke har fastlagt retningslinjer for anvendelsen af direktiv 2011/92/EU på beskyttelsen af den historiske og kulturelle arv, bør den fremlægge en liste med kriterier og anvisninger, herunder vedrørende spørgsmålet om visuelle virkninger, som kan gøre det muligt at opnå en bedre anvendelse af direktivet.

Ændring 7

Forslag til direktiv

Betragtning 4 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (4a) | Et krav om, at der skal tages større hensyn til miljømæssige kriterier i alle projekter kan komme til at virke mod hensigten, hvis det bidrager til at gøre procedurerne mere komplekse og forlænge den tid, der skal bruges til at godkende og validere hvert enkelt trin. Dette kan medføre øgede omkostninger og endog i sig selv komme til at udgøre en trussel mod miljøet, hvis fuldførelsen af infrastrukturprojekterne kommer til strække sig over meget lang tid. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4a)

Et krav om, at der skal tages større hensyn til miljømæssige kriterier i alle projekter kan komme til at virke mod hensigten, hvis det bidrager til at gøre procedurerne mere komplekse og forlænge den tid, der skal bruges til at godkende og validere hvert enkelt trin. Dette kan medføre øgede omkostninger og endog i sig selv komme til at udgøre en trussel mod miljøet, hvis fuldførelsen af infrastrukturprojekterne kommer til strække sig over meget lang tid.

Ændring 8

Forslag til direktiv

Betragtning 4 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (4b) | Det er afgørende, at de miljømæssige aspekter i forbindelse med infrastrukturprojekter ikke skygger for det faktum, at ethvert projekt uvægerligt vil have indvirkning på miljøet, og det er derfor nødvendigt at fokusere på balancen mellem projektets nytteværdi og dets miljøvirkninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4b)

Det er afgørende, at de miljømæssige aspekter i forbindelse med infrastrukturprojekter ikke skygger for det faktum, at ethvert projekt uvægerligt vil have indvirkning på miljøet, og det er derfor nødvendigt at fokusere på balancen mellem projektets nytteværdi og dets miljøvirkninger.

Ændring 9

Forslag til direktiv

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5) | I meddelelsen »Køreplan til et ressourceeffektivt Europa« forpligtede Kommissionen sig til at lade bredere overvejelser om ressourceeffektivitet indgå i revisionen af direktiv 2011/92/EU. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

I meddelelsen »Køreplan til et ressourceeffektivt Europa« forpligtede Kommissionen sig til at lade bredere overvejelser om ressourceeffektivitet indgå i revisionen af direktiv 2011/92/EU.

| (5) | I meddelelsen »Køreplan til et ressourceeffektivt Europa« forpligtede Kommissionen sig til at lade bredere overvejelser om ressourceeffektivitet
  og bæredygtighed
  indgå i revisionen af direktiv 2011/92/EU. |
| --- | --- |

(5)

I meddelelsen »Køreplan til et ressourceeffektivt Europa« forpligtede Kommissionen sig til at lade bredere overvejelser om ressourceeffektivitet
  og bæredygtighed
  indgå i revisionen af direktiv 2011/92/EU.

Ændring 10

Forslag til direktiv

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (11) | Tiltag for at beskytte og fremme kulturarven og landskaber, der er en integrerende del af den kulturelle mangfoldighed, som Unionen er forpligtet til at respektere og fremme i henhold til artikel 167, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, kan med fordel baseres på de definitioner og principper, der er opstillet i Europarådets konventioner om disse emner, særlig konventionen om bevaring af Europas arkitekturarv, den europæiske landskabskonvention
  og
  rammekonventionen om kulturarvens værdi for samfundet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11)

Tiltag for at beskytte og fremme kulturarven og landskaber, der er en integrerende del af den kulturelle mangfoldighed, som Unionen er forpligtet til at respektere og fremme i henhold til artikel 167, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, kan med fordel baseres på de definitioner og principper, der er opstillet i Europarådets konventioner om disse emner, særlig konventionen om bevaring af Europas arkitekturarv, den europæiske landskabskonvention
  og
  rammekonventionen om kulturarvens værdi for samfundet.

| (11) | Tiltag for at beskytte og fremme kulturarven og landskaber, der er en integrerende del af den kulturelle mangfoldighed, som Unionen er forpligtet til at respektere og fremme i henhold til artikel 167, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, kan med fordel baseres på de definitioner og principper, der er opstillet i Europarådets konventioner om disse emner, særlig konventionen om bevaring af Europas arkitekturarv, den europæiske landskabskonvention, rammekonventionen om kulturarvens værdi for samfundet
  og den internationale henstilling om historiske områders bevaring og nutidige rolle, vedtaget af UNESCO i 1976 i Nairobi
  . |
| --- | --- |

(11)

Tiltag for at beskytte og fremme kulturarven og landskaber, der er en integrerende del af den kulturelle mangfoldighed, som Unionen er forpligtet til at respektere og fremme i henhold til artikel 167, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, kan med fordel baseres på de definitioner og principper, der er opstillet i Europarådets konventioner om disse emner, særlig konventionen om bevaring af Europas arkitekturarv, den europæiske landskabskonvention, rammekonventionen om kulturarvens værdi for samfundet
  og den internationale henstilling om historiske områders bevaring og nutidige rolle, vedtaget af UNESCO i 1976 i Nairobi
  .

Ændring 11

Forslag til direktiv

Betragtning 11 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (11a) | Visuelle virkninger er et væsentlig kriterium i miljøkonsekvensvurderinger for så vidt angår bevaring af historisk og kulturel arv, naturlandskaber og byområder; dette er en anden faktor som bør anvendes ved vurderinger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11a)

Visuelle virkninger er et væsentlig kriterium i miljøkonsekvensvurderinger for så vidt angår bevaring af historisk og kulturel arv, naturlandskaber og byområder; dette er en anden faktor som bør anvendes ved vurderinger.

Ændring 12

Forslag til direktiv

Betragtning 12

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (12) | Under anvendelsen af direktiv 2011/92/EU er det nødvendigt at sikre
  et konkurrencepræget erhvervsklima, særlig for små og mellemstore virksomheder, for at skabe
  intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst i overensstemmelse med de mål, der er opstillet i Kommissionens meddelelse, »Europa 2020 — En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst«. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12)

Under anvendelsen af direktiv 2011/92/EU er det nødvendigt at sikre
  et konkurrencepræget erhvervsklima, særlig for små og mellemstore virksomheder, for at skabe
  intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst i overensstemmelse med de mål, der er opstillet i Kommissionens meddelelse, »Europa 2020 — En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst«.

| (12) | Under anvendelsen af direktiv 2011/92/EU er det nødvendigt at sikre intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst i overensstemmelse med de mål, der er opstillet i Kommissionens meddelelse, »Europa 2020 — En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst«. |
| --- | --- |

(12)

Under anvendelsen af direktiv 2011/92/EU er det nødvendigt at sikre intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst i overensstemmelse med de mål, der er opstillet i Kommissionens meddelelse, »Europa 2020 — En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst«.

Ændring 13

Forslag til direktiv

Betragtning 12 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (12a) | Med henblik på at styrke offentlighedens indsigt og gennemsigtigheden bør der i hver enkelt medlemsstat oprettes en central portal, der kan levere rettidig elektronisk miljøinformation vedrørende gennemførelsen af dette direktiv. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12a)

Med henblik på at styrke offentlighedens indsigt og gennemsigtigheden bør der i hver enkelt medlemsstat oprettes en central portal, der kan levere rettidig elektronisk miljøinformation vedrørende gennemførelsen af dette direktiv.

Ændring 14

Forslag til direktiv

Betragtning 12 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (12b) | For at mindske de administrative byrder, smidiggøre beslutningstagningsprocessen og nedbringe projektomkostningerne bør der tages de nødvendige skridt til at standardisere kriterierne, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1025/2012 af 25. oktober 2012 om europæisk standardisering

   (2)

  , således at det bliver muligt at støtte anvendelsen af den bedste tilgængelige teknik (BAT), forbedre konkurrenceevnen og forhindre, at standarder fortolkes forskelligt. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12b)

For at mindske de administrative byrder, smidiggøre beslutningstagningsprocessen og nedbringe projektomkostningerne bør der tages de nødvendige skridt til at standardisere kriterierne, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1025/2012 af 25. oktober 2012 om europæisk standardisering

   (2)

  , således at det bliver muligt at støtte anvendelsen af den bedste tilgængelige teknik (BAT), forbedre konkurrenceevnen og forhindre, at standarder fortolkes forskelligt.

Ændring 15

Forslag til direktiv

Betragtning 12 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (12c) | Også med henblik på at forenkle og lette de kompetente myndigheders arbejde bør der udarbejdes vejledninger i anvendelsen af kriterierne, der tager hensyn til de forskellige økonomiske eller industrielle sektorers karakteristika. Denne foranstaltning bør tage udgangspunkt i instrukserne i artikel 6 i direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter

   (3)

  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(12c)

Også med henblik på at forenkle og lette de kompetente myndigheders arbejde bør der udarbejdes vejledninger i anvendelsen af kriterierne, der tager hensyn til de forskellige økonomiske eller industrielle sektorers karakteristika. Denne foranstaltning bør tage udgangspunkt i instrukserne i artikel 6 i direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter

   (3)

  .

Ændring 16

Forslag til direktiv

Betragtning 12 d (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (12d) | Med det formål at opnå den bedst mulige bevaring af den historiske og kulturelle arv bør Kommissionen og/eller medlemsstaterne udarbejde vejledninger i anvendelsen af kriterierne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12d)

Med det formål at opnå den bedst mulige bevaring af den historiske og kulturelle arv bør Kommissionen og/eller medlemsstaterne udarbejde vejledninger i anvendelsen af kriterierne.

Ændring 17

Forslag til direktiv

Betragtning 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (13) | Erfaringen har vist, at det
  i katastrofesituationer
  kan være til skade for
  beredskabsindsatsen
  , hvis bestemmelserne i direktiv 2011/92/EU skal overholdes, og medlemsstaterne bør derfor have tilladelse til ikke at anvende direktivet i sådanne
  tilfælde
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(13)

Erfaringen har vist, at det
  i katastrofesituationer
  kan være til skade for
  beredskabsindsatsen
  , hvis bestemmelserne i direktiv 2011/92/EU skal overholdes, og medlemsstaterne bør derfor have tilladelse til ikke at anvende direktivet i sådanne
  tilfælde
  .

| | |
| --- | --- |

Ændring 18

Forslag til direktiv

Betragtning 13 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (13a) | Bestemmelsen i artikel 1, stk. 4, i direktiv 2011/92/EU om, at direktivet ikke finder anvendelse på projekter, der vedtages i enkeltheder ved en national særlov, åbner døren for undtagelser med begrænsede proceduremæssige garantier og kan i vid udstrækning gøre det muligt at omgå gennemførelsen af direktivet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13a)

Bestemmelsen i artikel 1, stk. 4, i direktiv 2011/92/EU om, at direktivet ikke finder anvendelse på projekter, der vedtages i enkeltheder ved en national særlov, åbner døren for undtagelser med begrænsede proceduremæssige garantier og kan i vid udstrækning gøre det muligt at omgå gennemførelsen af direktivet.

Ændring 19

Forslag til direktiv

Betragtning 13 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (13b) | Erfaringen har vist, at det er nødvendigt at fastlægge specifikke bestemmelser for at undgå den interessekonflikt, der kan opstå mellem bygherren for et projekt, der underlagt en miljøkonsekvensvurdering, og de kompetente myndigheder, som er omhandlet i artikel 1, stk. 2, litra f), i direktiv 2011/92/EU. Navnlig bør de kompetente myndigheder ikke samtidig være bygherren eller på nogen måde være afhængige af, have forbindelse til eller være underordnet denne. Af samme grund bør en myndighed, der er udpeget som kompetent myndighed i henhold til direktiv 2011/92/EU, ikke kunne spille denne rolle i forbindelse med projekter underlagt miljøkonsekvensvurdering, som myndigheden selv har givet i opdrag. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13b)

Erfaringen har vist, at det er nødvendigt at fastlægge specifikke bestemmelser for at undgå den interessekonflikt, der kan opstå mellem bygherren for et projekt, der underlagt en miljøkonsekvensvurdering, og de kompetente myndigheder, som er omhandlet i artikel 1, stk. 2, litra f), i direktiv 2011/92/EU. Navnlig bør de kompetente myndigheder ikke samtidig være bygherren eller på nogen måde være afhængige af, have forbindelse til eller være underordnet denne. Af samme grund bør en myndighed, der er udpeget som kompetent myndighed i henhold til direktiv 2011/92/EU, ikke kunne spille denne rolle i forbindelse med projekter underlagt miljøkonsekvensvurdering, som myndigheden selv har givet i opdrag.

Ændring 20

Forslag til direktiv

Betragtning 13 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (13c) | Proportionalitetsprincippet bør tages i betragtning i miljøkonsekvensvurderingen af projekterne. De krav, der stilles i miljøkonsekvensvurderingen af et projekt, bør stå i forhold til dets størrelse og det trin, det befinder sig på. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13c)

Proportionalitetsprincippet bør tages i betragtning i miljøkonsekvensvurderingen af projekterne. De krav, der stilles i miljøkonsekvensvurderingen af et projekt, bør stå i forhold til dets størrelse og det trin, det befinder sig på.

Ændring 21

Forslag til direktiv

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (16) | Når de kompetente myndigheder skal afgøre, om et projekt kan forventes at have væsentlige virkninger for miljøet, bør de
  indkredse
  , hvilke kriterier der er mest relevante at tage i betragtning, og udnytte de yderligere oplysninger, der måtte være til rådighed som følge af andre vurderinger i henhold til EU-lovgivningen, for at gennemføre screeningproceduren på en effektiv måde. I denne forbindelse bør det fastsættes, hvilke elementer screeningafgørelsen skal indeholde, særlig i tilfælde, hvor der ikke stilles krav om en miljøkonsekvensvurdering. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16)

Når de kompetente myndigheder skal afgøre, om et projekt kan forventes at have væsentlige virkninger for miljøet, bør de
  indkredse
  , hvilke kriterier der er mest relevante at tage i betragtning, og udnytte de yderligere oplysninger, der måtte være til rådighed som følge af andre vurderinger i henhold til EU-lovgivningen, for at gennemføre screeningproceduren på en effektiv måde. I denne forbindelse bør det fastsættes, hvilke elementer screeningafgørelsen skal indeholde, særlig i tilfælde, hvor der ikke stilles krav om en miljøkonsekvensvurdering.

| (16) | Når de kompetente myndigheder skal afgøre, om et projekt kan forventes at have væsentlige virkninger for miljøet, bør de
  klart og præcist fastslå
  , hvilke kriterier der er mest relevante at tage i betragtning, og udnytte de yderligere oplysninger, der måtte være til rådighed som følge af andre vurderinger i henhold til EU-lovgivningen, for at gennemføre screeningproceduren på en effektiv
  og gennemsigtig
  måde. I denne forbindelse bør det fastsættes, hvilke elementer screeningafgørelsen skal indeholde, særlig i tilfælde, hvor der ikke stilles krav om en miljøkonsekvensvurdering. |
| --- | --- |

(16)

Når de kompetente myndigheder skal afgøre, om et projekt kan forventes at have væsentlige virkninger for miljøet, bør de
  klart og præcist fastslå
  , hvilke kriterier der er mest relevante at tage i betragtning, og udnytte de yderligere oplysninger, der måtte være til rådighed som følge af andre vurderinger i henhold til EU-lovgivningen, for at gennemføre screeningproceduren på en effektiv
  og gennemsigtig
  måde. I denne forbindelse bør det fastsættes, hvilke elementer screeningafgørelsen skal indeholde, særlig i tilfælde, hvor der ikke stilles krav om en miljøkonsekvensvurdering.

Ændring 22

Forslag til direktiv

Betragtning 16 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (16a) | For at undgå unødigt spild af arbejde og udgifter bør der i forbindelse med de projekter, der er opført i bilag II, forelægges en hensigtsbeskrivelse på højst 30 sider om projektets karakteristika og placering med henblik på gennemførelse af en screening, der bør tage form af en indledende vurdering af projektets gennemførlighed. Denne screening bør være offentlig og behandle de faktorer, der er anført i artikel 3. Projektets væsentlige direkte og indirekte virkninger bør fremgå heraf. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16a)

For at undgå unødigt spild af arbejde og udgifter bør der i forbindelse med de projekter, der er opført i bilag II, forelægges en hensigtsbeskrivelse på højst 30 sider om projektets karakteristika og placering med henblik på gennemførelse af en screening, der bør tage form af en indledende vurdering af projektets gennemførlighed. Denne screening bør være offentlig og behandle de faktorer, der er anført i artikel 3. Projektets væsentlige direkte og indirekte virkninger bør fremgå heraf.

Ændring 23

Forslag til direktiv

Betragtning 17

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (17) | De kompetente myndigheder bør
  forpligtes til at foretage
  en afgrænsning (»scoping«) af, hvor omfattende og detaljerede miljøoplysninger der skal forelægges i form af en miljørapport. For at forbedre kvaliteten af vurderingen og strømline beslutningsprocessen er det vigtigt at fastsætte på EU-plan, hvilke kategorier af oplysninger de kompetente myndigheders afgrænsning skal omfatte. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17)

De kompetente myndigheder bør
  forpligtes til at foretage
  en afgrænsning (»scoping«) af, hvor omfattende og detaljerede miljøoplysninger der skal forelægges i form af en miljørapport. For at forbedre kvaliteten af vurderingen og strømline beslutningsprocessen er det vigtigt at fastsætte på EU-plan, hvilke kategorier af oplysninger de kompetente myndigheders afgrænsning skal omfatte.

| (17) | De kompetente myndigheder bør
  , når de anser det for nødvendigt, eller hvis bygherren anmoder herom, afgive en udtalelse med
  en afgrænsning (»scoping«) af, hvor omfattende og detaljerede miljøoplysninger der skal forelægges i form af en miljørapport. For at forbedre kvaliteten af vurderingen,
  forenkle procedurerne
  og strømline beslutningsprocessen er det vigtigt at fastsætte på EU-plan, hvilke kategorier af oplysninger de kompetente myndigheders afgrænsning skal omfatte. |
| --- | --- |

(17)

De kompetente myndigheder bør
  , når de anser det for nødvendigt, eller hvis bygherren anmoder herom, afgive en udtalelse med
  en afgrænsning (»scoping«) af, hvor omfattende og detaljerede miljøoplysninger der skal forelægges i form af en miljørapport. For at forbedre kvaliteten af vurderingen,
  forenkle procedurerne
  og strømline beslutningsprocessen er det vigtigt at fastsætte på EU-plan, hvilke kategorier af oplysninger de kompetente myndigheders afgrænsning skal omfatte.

Ændring 24

Forslag til direktiv

Betragtning 18

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (18) | Den miljørapport om et projekt, som bygherren skal forelægge, bør omfatte en vurdering af rimelige alternativer til det påtænkte projekt, herunder af den nuværende miljøstatus' sandsynlige udvikling, hvis projektet ikke gennemføres (referencescenario), med det formål at forbedre kvaliteten af
  vurderingsprocessen
  og gøre det muligt at integrere miljøhensyn i en tidlig fase af projektudformningen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18)

Den miljørapport om et projekt, som bygherren skal forelægge, bør omfatte en vurdering af rimelige alternativer til det påtænkte projekt, herunder af den nuværende miljøstatus' sandsynlige udvikling, hvis projektet ikke gennemføres (referencescenario), med det formål at forbedre kvaliteten af
  vurderingsprocessen
  og gøre det muligt at integrere miljøhensyn i en tidlig fase af projektudformningen.

| (18) | Den miljørapport om et projekt, som bygherren skal forelægge, bør omfatte en vurdering af rimelige alternativer til det påtænkte projekt, herunder af den nuværende miljøstatus' sandsynlige udvikling, hvis projektet ikke gennemføres (referencescenario), med det formål at forbedre kvaliteten af
  den komparative vurderingsproces
  og gøre det muligt at integrere miljøhensyn i en tidlig fase af projektudformningen
  samt vælge den løsning, der er den mest bæredygtige og har den mindste miljøpåvirkning
  . |
| --- | --- |

(18)

Den miljørapport om et projekt, som bygherren skal forelægge, bør omfatte en vurdering af rimelige alternativer til det påtænkte projekt, herunder af den nuværende miljøstatus' sandsynlige udvikling, hvis projektet ikke gennemføres (referencescenario), med det formål at forbedre kvaliteten af
  den komparative vurderingsproces
  og gøre det muligt at integrere miljøhensyn i en tidlig fase af projektudformningen
  samt vælge den løsning, der er den mest bæredygtige og har den mindste miljøpåvirkning
  .

Ændring 25

Forslag til direktiv

Betragtning 19

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (19) | Det bør tages skridt til at sikre, at de oplysninger, der indgår i miljørapporten i henhold til bilag IV til direktiv 2011/92/EU, er fuldstændige og af tilfredsstillende kvalitet.
  For at undgå dobbeltarbejde bør medlemsstaterne være opmærksomme på, at miljøkonsekvensvurderinger kan gennemføres på forskellige niveauer og i medfør af forskellige retsakter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19)

Det bør tages skridt til at sikre, at de oplysninger, der indgår i miljørapporten i henhold til bilag IV til direktiv 2011/92/EU, er fuldstændige og af tilfredsstillende kvalitet.
  For at undgå dobbeltarbejde bør medlemsstaterne være opmærksomme på, at miljøkonsekvensvurderinger kan gennemføres på forskellige niveauer og i medfør af forskellige retsakter.

| (19) | Det bør tages skridt til at sikre, at de oplysninger, der indgår i miljørapporten i henhold til bilag IV til direktiv 2011/92/EU, er fuldstændige og af tilfredsstillende kvalitet. |
| --- | --- |

(19)

Det bør tages skridt til at sikre, at de oplysninger, der indgår i miljørapporten i henhold til bilag IV til direktiv 2011/92/EU, er fuldstændige og af tilfredsstillende kvalitet.

Ændring 102

Forslag til direktiv

Betragtning 19 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (19a) | Det bør sikres, at de personer, der vurderer miljørapporterne, i kraft af deres kvalifikationer og erfaring har den nødvendige tekniske kompetence til at udføre de opgaver, der er beskrevet i direktiv 2011/92/EU, på en videnskabeligt objektiv måde og i fuld uafhængighed af bygherren og af selve de kompetente myndigheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19a)

Det bør sikres, at de personer, der vurderer miljørapporterne, i kraft af deres kvalifikationer og erfaring har den nødvendige tekniske kompetence til at udføre de opgaver, der er beskrevet i direktiv 2011/92/EU, på en videnskabeligt objektiv måde og i fuld uafhængighed af bygherren og af selve de kompetente myndigheder.

Ændring 27

Forslag til direktiv

Betragtning 20

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (20) | Med henblik på at sikre åbenhed og ansvarlighed i forvaltningen bør de kompetente myndigheder forpligtes til at begrunde deres afgørelser om tilladelse til projekter, så det fremgår, at de har taget hensyn til resultaterne af de
  gennemførte
  høringer og de indsamlede oplysninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(20)

Med henblik på at sikre åbenhed og ansvarlighed i forvaltningen bør de kompetente myndigheder forpligtes til at begrunde deres afgørelser om tilladelse til projekter, så det fremgår, at de har taget hensyn til resultaterne af de
  gennemførte
  høringer og de indsamlede oplysninger.

| (20) | Med henblik på at sikre åbenhed og ansvarlighed i forvaltningen bør de kompetente myndigheder forpligtes til at
  give en fuldstændig og udførlig begrundelse for
  deres afgørelser om tilladelse til projekter, så det fremgår, at de har taget hensyn til resultaterne af de høringer,
  der er foretaget af den berørte offentlighed,
  og
  alle
  de indsamlede oplysninger.
  Ved manglende opfyldelse af denne betingelse bør den berørte offentlighed have ret til at påklage afgørelsen. |
| --- | --- |

(20)

Med henblik på at sikre åbenhed og ansvarlighed i forvaltningen bør de kompetente myndigheder forpligtes til at
  give en fuldstændig og udførlig begrundelse for
  deres afgørelser om tilladelse til projekter, så det fremgår, at de har taget hensyn til resultaterne af de høringer,
  der er foretaget af den berørte offentlighed,
  og
  alle
  de indsamlede oplysninger.
  Ved manglende opfyldelse af denne betingelse bør den berørte offentlighed have ret til at påklage afgørelsen.

Ændring 28

Forslag til direktiv

Betragtning 21

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (21) | Der bør fastsættes fælles minimumskrav til overvågning af de væsentlige skadelige virkninger af
  anlægs
  - og driftsfasen af projekter for at sikre en fælles fremgangsmåde i alle medlemsstater og sikre, at virkningerne — efter at der er gennemført afbødende og kompenserende foranstaltninger — ikke er mere omfattende end oprindelige forudset. Denne overvågning bør ikke overlappe eller stille yderligere krav i forhold til overvågningsforanstaltninger, der kræves i henhold til anden EU-lovgivning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(21)

Der bør fastsættes fælles minimumskrav til overvågning af de væsentlige skadelige virkninger af
  anlægs
  - og driftsfasen af projekter for at sikre en fælles fremgangsmåde i alle medlemsstater og sikre, at virkningerne — efter at der er gennemført afbødende og kompenserende foranstaltninger — ikke er mere omfattende end oprindelige forudset. Denne overvågning bør ikke overlappe eller stille yderligere krav i forhold til overvågningsforanstaltninger, der kræves i henhold til anden EU-lovgivning.

| (21) | Der bør fastsættes fælles minimumskrav til overvågning af de væsentlige skadelige virkninger af
  gennemførelses
  - og driftsfasen af projekter for at sikre en fælles fremgangsmåde i alle medlemsstater og sikre, at virkningerne — efter at der er gennemført afbødende og kompenserende foranstaltninger — ikke er mere omfattende end oprindelige forudset. Denne overvågning bør ikke overlappe eller stille yderligere krav i forhold til overvågningsforanstaltninger, der kræves i henhold til anden EU-lovgivning.
  Såfremt der som resultat af overvågningen konstateres uforudsete skadelige virkninger, bør der tages passende skridt til at afhjælpe problemet i form af supplerende afbødende og/eller kompenserende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(21)

Der bør fastsættes fælles minimumskrav til overvågning af de væsentlige skadelige virkninger af
  gennemførelses
  - og driftsfasen af projekter for at sikre en fælles fremgangsmåde i alle medlemsstater og sikre, at virkningerne — efter at der er gennemført afbødende og kompenserende foranstaltninger — ikke er mere omfattende end oprindelige forudset. Denne overvågning bør ikke overlappe eller stille yderligere krav i forhold til overvågningsforanstaltninger, der kræves i henhold til anden EU-lovgivning.
  Såfremt der som resultat af overvågningen konstateres uforudsete skadelige virkninger, bør der tages passende skridt til at afhjælpe problemet i form af supplerende afbødende og/eller kompenserende foranstaltninger.

Ændring 29

Forslag til direktiv

Betragtning 22

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (22) | Der bør indføres tidsfrister for de forskellige trin i miljøkonsekvensvurderingen af projekter for at bidrage til en mere effektiv beslutningsproces og øge retssikkerheden, idet der også tages hensyn til det påtænkte projekts art, kompleksitet, placering og dimensioner. Disse tidsfrister bør under ingen omstændigheder føre til, at man går på kompromis med de høje miljøbeskyttelsesstandarder, navnlig ikke dem, der følger af anden EU-lovgivning på miljøområdet, og heller ikke med offentlighedens deltagelse og adgang til klage og domstolsprøvelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(22)

Der bør indføres tidsfrister for de forskellige trin i miljøkonsekvensvurderingen af projekter for at bidrage til en mere effektiv beslutningsproces og øge retssikkerheden, idet der også tages hensyn til det påtænkte projekts art, kompleksitet, placering og dimensioner. Disse tidsfrister bør under ingen omstændigheder føre til, at man går på kompromis med de høje miljøbeskyttelsesstandarder, navnlig ikke dem, der følger af anden EU-lovgivning på miljøområdet, og heller ikke med offentlighedens deltagelse og adgang til klage og domstolsprøvelse.

| (22) | Der bør indføres
  rimelige og forudsigelige
  tidsfrister for de forskellige trin i miljøkonsekvensvurderingen af projekter for at bidrage til en mere effektiv beslutningsproces og øge retssikkerheden, idet der også tages hensyn til det påtænkte projekts art, kompleksitet, placering og dimensioner. Disse tidsfrister bør under ingen omstændigheder føre til, at man går på kompromis med de høje miljøbeskyttelsesstandarder, navnlig ikke dem, der følger af anden EU-lovgivning på miljøområdet, og heller ikke med offentlighedens deltagelse og adgang til klage og domstolsprøvelse,
  og en eventuel forlængelse bør kun tillades i særlige tilfælde
  . |
| --- | --- |

(22)

Der bør indføres
  rimelige og forudsigelige
  tidsfrister for de forskellige trin i miljøkonsekvensvurderingen af projekter for at bidrage til en mere effektiv beslutningsproces og øge retssikkerheden, idet der også tages hensyn til det påtænkte projekts art, kompleksitet, placering og dimensioner. Disse tidsfrister bør under ingen omstændigheder føre til, at man går på kompromis med de høje miljøbeskyttelsesstandarder, navnlig ikke dem, der følger af anden EU-lovgivning på miljøområdet, og heller ikke med offentlighedens deltagelse og adgang til klage og domstolsprøvelse,
  og en eventuel forlængelse bør kun tillades i særlige tilfælde
  .

Ændring 30

Forslag til direktiv

Betragtning 22 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (22a) | Et af formålene med konventionen fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (UNECE) om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (Århuskonventionen), som Unionen har ratificeret og gennemført i sin egen ret

   (4)

  , er at sikre offentlig deltagelse i beslutningsprocesser på miljøområdet. En sådan deltagelse, herunder deltagelse af sammenslutninger, organisationer og grupper, især ikkestatslige organisationer, som fremmer miljøbeskyttelse, bør derfor fremmes. Desuden indeholder artikel 9, stk. 2 og 4, i Århuskonventionen bestemmelser om adgang til ved en domstol eller ved andre procedurer at få prøvet den materielle og processuelle lovlighed af enhver afgørelse, handling eller undladelse, der er omfattet af bestemmelserne om offentlig deltagelse. Elementer i dette direktiv bør også styrkes i forbindelse med grænseoverskridende transportprojekter, og der bør gøres brug af eksisterende strukturer til udvikling af transportkorridorer og af instrumenter, der kan gøre det muligt at afdække potentielle miljøvirkninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(22a)

Et af formålene med konventionen fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (UNECE) om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (Århuskonventionen), som Unionen har ratificeret og gennemført i sin egen ret

   (4)

  , er at sikre offentlig deltagelse i beslutningsprocesser på miljøområdet. En sådan deltagelse, herunder deltagelse af sammenslutninger, organisationer og grupper, især ikkestatslige organisationer, som fremmer miljøbeskyttelse, bør derfor fremmes. Desuden indeholder artikel 9, stk. 2 og 4, i Århuskonventionen bestemmelser om adgang til ved en domstol eller ved andre procedurer at få prøvet den materielle og processuelle lovlighed af enhver afgørelse, handling eller undladelse, der er omfattet af bestemmelserne om offentlig deltagelse. Elementer i dette direktiv bør også styrkes i forbindelse med grænseoverskridende transportprojekter, og der bør gøres brug af eksisterende strukturer til udvikling af transportkorridorer og af instrumenter, der kan gøre det muligt at afdække potentielle miljøvirkninger.

Ændring 31

Forslag til direktiv

Betragtning 23 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (23a). | De produktionstærskler for råolie og naturgas, der er fastsat i bilag I til direktiv 2011/92/EU, tager ikke højde for, at de daglige produktionsniveauer for ikke-konventionelle kulbrinter er kendetegnet ved ofte at være stærkt varierende og lavere. Følgelig er projekter, som vedrører sådanne kulbrinter, ikke underlagt en obligatorisk miljøkonsekvensvurdering på trods af deres indvirkning på miljøet. I overensstemmelse med forsigtighedsprincippet vil det derfor, som Europa-Parlamentet anmodede om i sin beslutning af 21. november 2012 om miljøindvirkninger af udvinding af skifergas og skiferolie, være hensigtsmæssigt at medtage ikke-konventionelle kulbrinter (skifergas og -olie, gas i lavpermeable reservoirer, metangas fra en kulforekomst), defineret i henhold til deres geologiske karakteristika, i bilag I til direktiv 2011/92/EU uafhængigt af den udvundne mængde, således at projekter, der vedrører sådanne kulbrinter, systematisk underkastes en miljøkonsekvensvurdering. |

Kommissionens forslag

Ændring

(23a).

De produktionstærskler for råolie og naturgas, der er fastsat i bilag I til direktiv 2011/92/EU, tager ikke højde for, at de daglige produktionsniveauer for ikke-konventionelle kulbrinter er kendetegnet ved ofte at være stærkt varierende og lavere. Følgelig er projekter, som vedrører sådanne kulbrinter, ikke underlagt en obligatorisk miljøkonsekvensvurdering på trods af deres indvirkning på miljøet. I overensstemmelse med forsigtighedsprincippet vil det derfor, som Europa-Parlamentet anmodede om i sin beslutning af 21. november 2012 om miljøindvirkninger af udvinding af skifergas og skiferolie, være hensigtsmæssigt at medtage ikke-konventionelle kulbrinter (skifergas og -olie, gas i lavpermeable reservoirer, metangas fra en kulforekomst), defineret i henhold til deres geologiske karakteristika, i bilag I til direktiv 2011/92/EU uafhængigt af den udvundne mængde, således at projekter, der vedrører sådanne kulbrinter, systematisk underkastes en miljøkonsekvensvurdering.

Ændring 32

Forslag til direktiv

Betragtning 24 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (24a) | Medlemsstaterne og andre projektansvarlige bør sikre, at vurderinger af grænseoverskridende projekter foretages effektivt, således at unødvendige forsinkelser undgås. |

Kommissionens forslag

Ændring

(24a)

Medlemsstaterne og andre projektansvarlige bør sikre, at vurderinger af grænseoverskridende projekter foretages effektivt, således at unødvendige forsinkelser undgås.

Ændring 33

Forslag til direktiv

Betragtning 26

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (26) | For at tilpasse udvælgelseskriterierne og kravene om, hvilke oplysninger der skal foreligge i miljørapporten, til den seneste udvikling i teknologien og den relevante praksis bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår bilag II.A, III og IV til direktiv 2011/92/EU. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. |

Kommissionens forslag

Ændring

(26)

For at tilpasse udvælgelseskriterierne og kravene om, hvilke oplysninger der skal foreligge i miljørapporten, til den seneste udvikling i teknologien og den relevante praksis bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår bilag II.A, III og IV til direktiv 2011/92/EU. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau.

| (26) | For at tilpasse udvælgelseskriterierne og kravene om, hvilke oplysninger der skal foreligge i miljørapporten, til den seneste udvikling i teknologien og den relevante praksis bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår bilag II.A, III og IV til direktiv 2011/92/EU. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau.
  Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. |
| --- | --- |

(26)

For at tilpasse udvælgelseskriterierne og kravene om, hvilke oplysninger der skal foreligge i miljørapporten, til den seneste udvikling i teknologien og den relevante praksis bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår bilag II.A, III og IV til direktiv 2011/92/EU. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau.
  Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.

Ændring 34

Forslag til direktiv

Betragtning 27

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (27) | Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(27)

Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.

udgår

Ændring 36

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 1 — litra a a (nyt)

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 1 — stk. 2 — litra a — led 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | i stk. 2, litra a), affattes andet led således:










  »— | andre indgreb i det naturlige miljø eller i landskaber, herunder sådanne, der tager sigte på efterforskning efter og udnyttelse af ressourcer i undergrunden« |

Kommissionens forslag

Ændring

aa)

i stk. 2, litra a), affattes andet led således:

»—

andre indgreb i det naturlige miljø eller i landskaber, herunder sådanne, der tager sigte på efterforskning efter og udnyttelse af ressourcer i undergrunden«

Ændring 37

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 1 — litra a b (nyt)

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 1 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ab) | stk. 2, litra c), affattes således:










  »c) | »tilladelse«: afgørelse fra den eller de kompetente myndigheder, som giver bygherren ret til at påbegynde projektet
  « |

Kommissionens forslag

Ændring

ab)

stk. 2, litra c), affattes således:

»c)

»tilladelse«: afgørelse fra den eller de kompetente myndigheder, som giver bygherren ret til at påbegynde projektet
  «

Ændring 38

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 1 — litra b

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 1 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | I stk. 2 tilføjes følgende
  definition
  : |

Kommissionens forslag

Ændring

b)

I stk. 2 tilføjes følgende
  definition
  :

| b) | I stk. 2 tilføjes følgende
  definitioner
  : |
| --- | --- |

b)

I stk. 2 tilføjes følgende
  definitioner
  :

Ændring 39

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 1 — litra b

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 1 — stk. 2 — litra g

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| g) | »miljøkonsekvensvurdering«: en proces i henhold til artikel 5 — 10, der omfatter udfærdigelse af en miljørapport, gennemførelse af høringer (herunder af den berørte offentlighed og miljømyndighederne), den kompetente myndigheds vurdering under hensyntagen til miljørapporten og resultaterne af høringerne som led i tilladelsesproceduren samt offentliggørelse af information om afgørelsen |

Kommissionens forslag

Ændring

g)

»miljøkonsekvensvurdering«: en proces i henhold til artikel 5 — 10, der omfatter udfærdigelse af en miljørapport, gennemførelse af høringer (herunder af den berørte offentlighed og miljømyndighederne), den kompetente myndigheds vurdering under hensyntagen til miljørapporten og resultaterne af høringerne som led i tilladelsesproceduren samt offentliggørelse af information om afgørelsen

| g) | »miljøkonsekvensvurdering«: en proces i henhold til artikel 5 — 10, der omfatter udfærdigelse af en
  miljørapport ved bygherren,
  gennemførelse af høringer (herunder af den berørte offentlighed og miljømyndighederne), den kompetente myndigheds
  og/eller de i artikel 6, stk. 1, omhandlede myndigheders
  vurdering under hensyntagen til miljørapporten
  , herunder data vedrørende forurening fra emissioner,
  og resultaterne af høringerne som led i tilladelsesproceduren samt offentliggørelse af information om afgørelsen |
| --- | --- |

g)

»miljøkonsekvensvurdering«: en proces i henhold til artikel 5 — 10, der omfatter udfærdigelse af en
  miljørapport ved bygherren,
  gennemførelse af høringer (herunder af den berørte offentlighed og miljømyndighederne), den kompetente myndigheds
  og/eller de i artikel 6, stk. 1, omhandlede myndigheders
  vurdering under hensyntagen til miljørapporten
  , herunder data vedrørende forurening fra emissioner,
  og resultaterne af høringerne som led i tilladelsesproceduren samt offentliggørelse af information om afgørelsen

Ændring 41

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 1 — litra b

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 1 — stk. 2 — litra g b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | gb) | »grænseoverskridende strækning«: den strækning, der sikrer kontinuiteten i et projekt af fælles interesse mellem de nærmeste byknudepunkter på begge sider af grænsen mellem to medlemsstater eller mellem en medlemsstat og et naboland |

Kommissionens forslag

Ændring

gb)

»grænseoverskridende strækning«: den strækning, der sikrer kontinuiteten i et projekt af fælles interesse mellem de nærmeste byknudepunkter på begge sider af grænsen mellem to medlemsstater eller mellem en medlemsstat og et naboland

Ændring 42

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 1 — litra b

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 1 — stk. 2 — litra g c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | gc) | »standard«: en teknisk specifikation, der er vedtaget af et anerkendt standardiseringsorgan, til gentagen eller konstant anvendelse, men hvis overholdelse ikke er obligatorisk, og som er en af følgende type standarder:










  i) | »international standard«: en standard, der er vedtaget af et internationalt standardiseringsorgan |

Kommissionens forslag

Ændring

gc)

»standard«: en teknisk specifikation, der er vedtaget af et anerkendt standardiseringsorgan, til gentagen eller konstant anvendelse, men hvis overholdelse ikke er obligatorisk, og som er en af følgende type standarder:

i)

»international standard«: en standard, der er vedtaget af et internationalt standardiseringsorgan

| ii) | »europæisk standard«: en standard, der er vedtaget af en europæisk standardiseringsorganisation |
| --- | --- |

ii)

»europæisk standard«: en standard, der er vedtaget af en europæisk standardiseringsorganisation

| iii) | »harmoniseret standard«: en europæisk standard, der er vedtaget på grundlag af en anmodning fra Kommissionen med henblik på gennemførelse af EU-harmoniseringslovgivning |
| --- | --- |

iii)

»harmoniseret standard«: en europæisk standard, der er vedtaget på grundlag af en anmodning fra Kommissionen med henblik på gennemførelse af EU-harmoniseringslovgivning

| iv) | »national standard«: en standard, der er vedtaget af et nationalt standardiseringsorgan |
| --- | --- |

iv)

»national standard«: en standard, der er vedtaget af et nationalt standardiseringsorgan

Ændring 43

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 1 — litra b

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 1 — stk. 2 — litra g d (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | gd) | »historiske bymiljøer«: elementer i en større helhed omfattende såvel det naturlige og det bebyggede miljø som beboernes oplevelse af deres hverdag. Inden for dette bredere miljø, beriget med værdier af gammel eller nyere oprindelse, som hele tiden gennemgår en dynamisk proces med successive omdannelser, kan nye byrum betragtes som miljømæssige vidnesbyrd på deres formative stade |

Kommissionens forslag

Ændring

gd)

»historiske bymiljøer«: elementer i en større helhed omfattende såvel det naturlige og det bebyggede miljø som beboernes oplevelse af deres hverdag. Inden for dette bredere miljø, beriget med værdier af gammel eller nyere oprindelse, som hele tiden gennemgår en dynamisk proces med successive omdannelser, kan nye byrum betragtes som miljømæssige vidnesbyrd på deres formative stade

Ændring 44

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 1 — litra b

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 1 — stk. 2 — litra g e (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ge) | »korrigerende foranstaltninger«: supplerende afbødende og/eller kompenserende foranstaltninger, der kan gennemføres af bygherren for at afhjælpe uforudsete skadelige indvirkninger eller ethvert nettotab af biodiversitet, som konstateres under projektgennemførelsen, f.eks. som følge af utilstrækkelig afbødning af virkninger opstået i anlægs- eller driftsfasen af projekter, der allerede er givet tilladelse til |

Kommissionens forslag

Ændring

ge)

»korrigerende foranstaltninger«: supplerende afbødende og/eller kompenserende foranstaltninger, der kan gennemføres af bygherren for at afhjælpe uforudsete skadelige indvirkninger eller ethvert nettotab af biodiversitet, som konstateres under projektgennemførelsen, f.eks. som følge af utilstrækkelig afbødning af virkninger opstået i anlægs- eller driftsfasen af projekter, der allerede er givet tilladelse til

Ændring 45

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 1 — litra b

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 1 — stk. 2 — litra g f (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | gf) | »vurdering af visuelle virkninger«: ved visuel virkning forstås en ændring i den måde, som et bebygget eller naturligt landskab og byområder fremtræder på som resultat af udviklingen, og som kan være både positiv (forbedring) og negativ (forringelse); en vurdering af visuelle virkninger skal også foretages ved nedrivning af bygninger, der er fredede eller har en strategisk rolle i det traditionelle billede af en lokalitet eller et landskab; vurderingen skal omfatte åbenlyse ændringer af den geologiske topografi og enhver anden hindring som f.eks. bygninger eller mure, der begrænser udsynet til naturen og landskabets harmoni; vurderinger af visuelle virkninger tager primært form af kvalitative vurderinger, herunder menneskers værdsættelse af og interaktion med landskabet såvel som den værdi, de tillægger et sted (stedets ånd) |

Kommissionens forslag

Ændring

gf)

»vurdering af visuelle virkninger«: ved visuel virkning forstås en ændring i den måde, som et bebygget eller naturligt landskab og byområder fremtræder på som resultat af udviklingen, og som kan være både positiv (forbedring) og negativ (forringelse); en vurdering af visuelle virkninger skal også foretages ved nedrivning af bygninger, der er fredede eller har en strategisk rolle i det traditionelle billede af en lokalitet eller et landskab; vurderingen skal omfatte åbenlyse ændringer af den geologiske topografi og enhver anden hindring som f.eks. bygninger eller mure, der begrænser udsynet til naturen og landskabets harmoni; vurderinger af visuelle virkninger tager primært form af kvalitative vurderinger, herunder menneskers værdsættelse af og interaktion med landskabet såvel som den værdi, de tillægger et sted (stedets ånd)

Ændring 46

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 1 — litra b

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 1 — stk. 2 — litra g g (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | gg) | »fælles procedure«: en procedure, hvorved den kompetente myndighed udsteder én enkelt miljøkonsekvensvurdering, der integrerer en eller flere myndigheders vurderinger, uden at dette berører andre bestemmelser i anden relevant EU-lovgivning |

Kommissionens forslag

Ændring

gg)

»fælles procedure«: en procedure, hvorved den kompetente myndighed udsteder én enkelt miljøkonsekvensvurdering, der integrerer en eller flere myndigheders vurderinger, uden at dette berører andre bestemmelser i anden relevant EU-lovgivning

Ændring 47

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 1 — litra b

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 1 — stk. 2 — litra g h (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | gh) | »forenkling«: en reduktion i antallet af formularer og administrative procedurer, indførelse af fælles procedurer eller koordinationsværktøjer for at integrere de mange forskellige myndigheders vurderinger; ved forenkling forstås også udarbejdelse af fælles kriterier, forkortelse af proceduren med fremsendelse af rapporter og styrkelse af objektive og videnskabelige vurderinger. |

Kommissionens forslag

Ændring

gh)

»forenkling«: en reduktion i antallet af formularer og administrative procedurer, indførelse af fælles procedurer eller koordinationsværktøjer for at integrere de mange forskellige myndigheders vurderinger; ved forenkling forstås også udarbejdelse af fælles kriterier, forkortelse af proceduren med fremsendelse af rapporter og styrkelse af objektive og videnskabelige vurderinger.

Ændring 48

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 1 — litra c

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 1 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | Stk 3
  og 4
  affattes således: |

Kommissionens forslag

Ændring

c)

Stk 3
  og 4
  affattes således:

| c) | Stk 3 affattes således: |
| --- | --- |

c)

Stk 3 affattes således:

| | 3.   Medlemsstaterne kan fra sag til sag, og såfremt der er hjemmel hertil i national lovgivning, beslutte ikke at anvende dette direktiv på projekter, der alene tjener et nationalt forsvarsformål
  eller et civilt beredskabsformål
  , hvis de vurderer, at en sådan anvendelse ville skade disse formål. |
| --- | --- |

3.   Medlemsstaterne kan fra sag til sag, og såfremt der er hjemmel hertil i national lovgivning, beslutte ikke at anvende dette direktiv på projekter, der alene tjener et nationalt forsvarsformål
  eller et civilt beredskabsformål
  , hvis de vurderer, at en sådan anvendelse ville skade disse formål.

| | 3.   Medlemsstaterne kan fra sag til sag, og såfremt der er hjemmel hertil i national lovgivning, beslutte ikke at anvende dette direktiv på projekter, der alene tjener et nationalt forsvarsformål, hvis de vurderer, at en sådan anvendelse ville skade disse formål. |
| --- | --- |

3.   Medlemsstaterne kan fra sag til sag, og såfremt der er hjemmel hertil i national lovgivning, beslutte ikke at anvende dette direktiv på projekter, der alene tjener et nationalt forsvarsformål, hvis de vurderer, at en sådan anvendelse ville skade disse formål.

Ændring 49

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 1 — litra c

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 1 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.
     
  Dette direktiv finder ikke anvendelse på projekter, der vedtages i enkeltheder ved en særlig national lov, såfremt de mål, der forfølges ved dette direktiv, herunder at stille oplysninger til rådighed, nås gennem lovgivningsprocessen. Hvert andet år fra den dato, der er fastsat i artikel 2, stk. 1, i direktiv XXX [OPOCE please introduce the no of this Directive], underretter medlemsstaterne Kommissionen om de tilfælde, hvor de har gjort brug af denne bestemmelse. | udgår |

Kommissionens forslag

Ændring

4.
     
  Dette direktiv finder ikke anvendelse på projekter, der vedtages i enkeltheder ved en særlig national lov, såfremt de mål, der forfølges ved dette direktiv, herunder at stille oplysninger til rådighed, nås gennem lovgivningsprocessen. Hvert andet år fra den dato, der er fastsat i artikel 2, stk. 1, i direktiv XXX [OPOCE please introduce the no of this Directive], underretter medlemsstaterne Kommissionen om de tilfælde, hvor de har gjort brug af denne bestemmelse.

udgår

Ændring 50

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 1 — litra c a (nyt)

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 1 — stk. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | følgende stykke tilføjes:




  »4a.
     
  Medlemsstaterne udpeger den eller de kompetente myndigheder på en sådan måde, at de sikres fuld uafhængighed i udøvelsen af de opgaver, de pålægges ved dette direktiv. Den eller de kompetente myndigheder skal navnlig udpeges således, at man undgår ethvert afhængighedsforhold, enhver forbindelse og enhver underordning mellem de kompetente myndigheder eller deres medarbejdere og bygherren. En kompetent myndighed må ikke udføre de opgaver, den er pålagt ved dette direktiv, i forbindelse med et projekt, som den selv har givet i opdrag.« |

Kommissionens forslag

Ændring

ca)

følgende stykke tilføjes:

»4a.
     
  Medlemsstaterne udpeger den eller de kompetente myndigheder på en sådan måde, at de sikres fuld uafhængighed i udøvelsen af de opgaver, de pålægges ved dette direktiv. Den eller de kompetente myndigheder skal navnlig udpeges således, at man undgår ethvert afhængighedsforhold, enhver forbindelse og enhver underordning mellem de kompetente myndigheder eller deres medarbejdere og bygherren. En kompetent myndighed må ikke udføre de opgaver, den er pålagt ved dette direktiv, i forbindelse med et projekt, som den selv har givet i opdrag.«

Ændring 51

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 1 a (nyt)

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 2 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a) | Artikel 2, stk. 1, affattes således:



  »1.
     
  Medlemsstaterne vedtager efter at have hørt offentligheden de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at projekter, der bl.a. på grund af deres art, dimensioner eller placering kan forventes at få væsentlige indvirkninger på miljøet, undergives et krav om tilladelse og en vurdering af disse indvirkninger, inden der gives tilladelse. På tidspunktet for udstedelse af tilladelsen træffer den kompetente myndighed, hvis det er relevant, foranstaltninger til overvågning af væsentlige skadelige miljøpåvirkninger samt afbødende og kompenserende foranstaltninger. Disse projekter er defineret i artikel 4.« |

Kommissionens forslag

Ændring

1a)

»1.
     
  Medlemsstaterne vedtager efter at have hørt offentligheden de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at projekter, der bl.a. på grund af deres art, dimensioner eller placering kan forventes at få væsentlige indvirkninger på miljøet, undergives et krav om tilladelse og en vurdering af disse indvirkninger, inden der gives tilladelse. På tidspunktet for udstedelse af tilladelsen træffer den kompetente myndighed, hvis det er relevant, foranstaltninger til overvågning af væsentlige skadelige miljøpåvirkninger samt afbødende og kompenserende foranstaltninger. Disse projekter er defineret i artikel 4.«

Ændring 52

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 2

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 2 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Hvis kravet om miljøkonsekvensvurdering af et projekt hidrører både fra dette direktiv og fra anden EU-lovgivning, underkastes projektet en koordineret eller en fælles procedure, der opfylder kravene i den pågældende EU-lovgivning. | 3.   Hvis kravet om miljøkonsekvensvurdering af et projekt hidrører både fra dette direktiv og fra anden EU-lovgivning, kan projektet underkastes en koordineret eller en fælles procedure, der opfylder kravene i den pågældende EU-lovgivning,
  medmindre medlemsstaterne vurderer, at anvendelse af en sådan procedure ville være ude af proportion i det konkrete tilfælde
  . |
| Efter
  den koordinerede procedure samordner den kompetente myndighed de forskellige vurderinger, som den pågældende EU-lovgivning kræver, og som udstedes af forskellige myndigheder,
  uden at dette
  dog
  indskrænker eventuelle modstridende bestemmelser i
  anden relevant EU-lovgivning. | For så vidt angår projekter omfattet af
  den koordinerede procedure samordner den kompetente myndighed de forskellige vurderinger, som den pågældende EU-lovgivning kræver, og som udstedes af
  de
  forskellige myndigheder, dog
  med forbehold af
  anden relevant EU-lovgivning. |
| Efter
  den fælles procedure udsteder den kompetente myndighed én miljøkonsekvensvurdering, der integrerer en eller flere myndigheders vurderinger,
  uden at dette
  dog
  indskrænker eventuelle modstridende bestemmelser i
  anden relevant EU-lovgivning. | For så vidt angår projekter omfattet af
  den fælles procedure udsteder den kompetente myndighed én miljøkonsekvensvurdering, der integrerer en eller flere myndigheders vurderinger, dog
  med forbehold af
  anden relevant EU-lovgivning. |
| Medlemsstaterne
  udpeger
  én myndighed
  for hvert projekt, der får
  ansvaret for at lette tilladelsesproceduren for
  projektet
  . | Medlemsstaterne
  kan give
  én myndighed ansvaret for at lette tilladelsesproceduren for
  hvert enkelt projekt
  . |
| | Efter anmodning fra en medlemsstat yder Kommissionen den nødvendige bistand til fastlæggelsen og gennemførelsen af de koordinerede eller fælles procedurer, der er omhandlet i denne artikel. |
| | I forbindelse med alle miljøkonsekvensvurderinger skal bygherren i miljørapporten dokumentere, at der er taget hensyn til enhver anden EU-lovgivning af relevans for det foreslåede projekt, for hvilket der kræves individuelle miljøkonsekvensvurderinger. |

Kommissionens forslag

Ændring

3.   Hvis kravet om miljøkonsekvensvurdering af et projekt hidrører både fra dette direktiv og fra anden EU-lovgivning, underkastes projektet en koordineret eller en fælles procedure, der opfylder kravene i den pågældende EU-lovgivning.

3.   Hvis kravet om miljøkonsekvensvurdering af et projekt hidrører både fra dette direktiv og fra anden EU-lovgivning, kan projektet underkastes en koordineret eller en fælles procedure, der opfylder kravene i den pågældende EU-lovgivning,
  medmindre medlemsstaterne vurderer, at anvendelse af en sådan procedure ville være ude af proportion i det konkrete tilfælde
  .

Efter
  den koordinerede procedure samordner den kompetente myndighed de forskellige vurderinger, som den pågældende EU-lovgivning kræver, og som udstedes af forskellige myndigheder,
  uden at dette
  dog
  indskrænker eventuelle modstridende bestemmelser i
  anden relevant EU-lovgivning.

For så vidt angår projekter omfattet af
  den koordinerede procedure samordner den kompetente myndighed de forskellige vurderinger, som den pågældende EU-lovgivning kræver, og som udstedes af
  de
  forskellige myndigheder, dog
  med forbehold af
  anden relevant EU-lovgivning.

Efter
  den fælles procedure udsteder den kompetente myndighed én miljøkonsekvensvurdering, der integrerer en eller flere myndigheders vurderinger,
  uden at dette
  dog
  indskrænker eventuelle modstridende bestemmelser i
  anden relevant EU-lovgivning.

For så vidt angår projekter omfattet af
  den fælles procedure udsteder den kompetente myndighed én miljøkonsekvensvurdering, der integrerer en eller flere myndigheders vurderinger, dog
  med forbehold af
  anden relevant EU-lovgivning.

Medlemsstaterne
  udpeger
  én myndighed
  for hvert projekt, der får
  ansvaret for at lette tilladelsesproceduren for
  projektet
  .

Medlemsstaterne
  kan give
  én myndighed ansvaret for at lette tilladelsesproceduren for
  hvert enkelt projekt
  .

Efter anmodning fra en medlemsstat yder Kommissionen den nødvendige bistand til fastlæggelsen og gennemførelsen af de koordinerede eller fælles procedurer, der er omhandlet i denne artikel.

I forbindelse med alle miljøkonsekvensvurderinger skal bygherren i miljørapporten dokumentere, at der er taget hensyn til enhver anden EU-lovgivning af relevans for det foreslåede projekt, for hvilket der kræves individuelle miljøkonsekvensvurderinger.

Ændring 53

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 2 a (nyt)

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 2 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a) | Artikel 2, stk. 4, affattes således:



  »4.
     
  Medlemsstaterne kan i undtagelsestilfælde, såfremt der er hjemmel hertil i national lovgivning, fritage et konkret projekt, der udelukkende tjener et civilt beredskabsformål, helt eller delvist fra de i dette direktiv fastsatte bestemmelser, hvis en anvendelse heraf ville skade dette formål, jf. dog artikel 7.




  Medlemsstaterne kan i så fald informere og høre den berørte offentlighed og skal:










  a) | undersøge, om der bør foretages en anden form for vurdering |

Kommissionens forslag

Ændring

2a)

»4.
     
  Medlemsstaterne kan i undtagelsestilfælde, såfremt der er hjemmel hertil i national lovgivning, fritage et konkret projekt, der udelukkende tjener et civilt beredskabsformål, helt eller delvist fra de i dette direktiv fastsatte bestemmelser, hvis en anvendelse heraf ville skade dette formål, jf. dog artikel 7.

Medlemsstaterne kan i så fald informere og høre den berørte offentlighed og skal:

a)

undersøge, om der bør foretages en anden form for vurdering

| b) | stille oplysninger, der er fremkommet i henhold til andre former for vurdering som nævnt under litra a), oplysninger vedrørende afgørelsen om at indrømme undtagelsen samt grundene til, at den er blevet indrømmet, til rådighed for den berørte offentlighed |
| --- | --- |

b)

stille oplysninger, der er fremkommet i henhold til andre former for vurdering som nævnt under litra a), oplysninger vedrørende afgørelsen om at indrømme undtagelsen samt grundene til, at den er blevet indrømmet, til rådighed for den berørte offentlighed

| c) | forud for tilladelsen underrette Kommissionen om begrundelsen for den indrømmede undtagelse samt give den de oplysninger, som de i givet fald stiller til rådighed for deres egne statsborgere. |
| --- | --- |

c)

forud for tilladelsen underrette Kommissionen om begrundelsen for den indrømmede undtagelse samt give den de oplysninger, som de i givet fald stiller til rådighed for deres egne statsborgere.

Kommissionen fremsender straks de modtagne dokumenter til de øvrige medlemsstater.

Kommissionen underretter hvert år Europa Parlamentet og Rådet om anvendelsen af dette stykke.«

Ændring 54

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 3

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 3 | Artikel 3 |
| Miljøkonsekvensvurderingen skal, afhængigt af hvert enkelt tilfælde og i overensstemmelse med artikel 4 til 11, bestå i på passende måde at påvise, beskrive og vurdere et projekts væsentlige direkte og indirekte virkninger på følgende faktorer: | Miljøkonsekvensvurderingen skal, afhængigt af hvert enkelt tilfælde og i overensstemmelse med artikel 4 til 11, bestå i på passende måde at påvise, beskrive og vurdere et projekts væsentlige direkte og indirekte virkninger på følgende faktorer: |
| a) | befolkningen, menneskers sundhed og den biologiske mangfoldighed med særlig vægt på arter og naturtyper, der er beskyttet i henhold til
  Rådets
  direktiv 92/43/EØF og
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv
  2009/147/EF |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 3

Artikel 3

Miljøkonsekvensvurderingen skal, afhængigt af hvert enkelt tilfælde og i overensstemmelse med artikel 4 til 11, bestå i på passende måde at påvise, beskrive og vurdere et projekts væsentlige direkte og indirekte virkninger på følgende faktorer:

Miljøkonsekvensvurderingen skal, afhængigt af hvert enkelt tilfælde og i overensstemmelse med artikel 4 til 11, bestå i på passende måde at påvise, beskrive og vurdere et projekts væsentlige direkte og indirekte virkninger på følgende faktorer:

a)

befolkningen, menneskers sundhed og den biologiske mangfoldighed med særlig vægt på arter og naturtyper, der er beskyttet i henhold til
  Rådets
  direktiv 92/43/EØF og
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv
  2009/147/EF

| a) | befolkningen, menneskers sundhed og den biologiske mangfoldighed
  , herunder flora og fauna,
  med særlig vægt på arter og naturtyper, der er beskyttet i henhold til direktiv 92/43/EØF,
  2000/60/EF
  og 2009/147/EF |
| --- | --- |

a)

befolkningen, menneskers sundhed og den biologiske mangfoldighed
  , herunder flora og fauna,
  med særlig vægt på arter og naturtyper, der er beskyttet i henhold til direktiv 92/43/EØF,
  2000/60/EF
  og 2009/147/EF

| b) | jordarealer, jordbund, vand, luft og
  klimaændringer |
| --- | --- |

b)

jordarealer, jordbund, vand, luft og
  klimaændringer

| b) | jordarealer, jordbund, vand, luft og
  klima |
| --- | --- |

b)

jordarealer, jordbund, vand, luft og
  klima

| c) | materielle goder, kulturarv og landskabet |
| --- | --- |

c)

materielle goder, kulturarv og landskabet

| c) | materielle goder, kulturarv og landskabet |
| --- | --- |

c)

materielle goder, kulturarv og landskabet

| d) | samspillet mellem faktorerne i litra a), b) og c). |
| --- | --- |

d)

samspillet mellem faktorerne i litra a), b) og c).

| d) | samspillet mellem faktorerne i litra a), b) og c). |
| --- | --- |

d)

samspillet mellem faktorerne i litra a), b) og c).

| e) | de i litra a), b) og c) nævnte faktorers eksponering, sårbarhed og modstandsdygtighed over for natur- og menneskeskabte katastroferisici. |
| --- | --- |

e)

de i litra a), b) og c) nævnte faktorers eksponering, sårbarhed og modstandsdygtighed over for natur- og menneskeskabte katastroferisici.

| e) | de i litra a), b) og c) nævnte faktorers eksponering, sårbarhed og modstandsdygtighed over for
  sandsynlige
  natur- og menneskeskabte katastroferisici." |
| --- | --- |

e)

de i litra a), b) og c) nævnte faktorers eksponering, sårbarhed og modstandsdygtighed over for
  sandsynlige
  natur- og menneskeskabte katastroferisici."

Ændring 55 + 127/REV

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 4

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 4 — stk. 3, 4, 5 og 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4) | I artikel 4 foretages følgende ændringer: |

Kommissionens forslag

Ændring

4)

I artikel 4 foretages følgende ændringer:

| 4) | I artikel 4 foretages følgende ændringer: |
| --- | --- |

4)

I artikel 4 foretages følgende ændringer:

| | a) | Stk. 3 og 4 affattes således: |
| --- | --- | --- |

a)

Stk. 3 og 4 affattes således:

| | a) | Stk. 3 og 4 affattes således: |
| --- | --- | --- |

a)

Stk. 3 og 4 affattes således:

| | | »3.   For så vidt angår projekter i de kategorier, der er opført i bilag II, skal bygherren forelægge oplysninger om projektets kendetegn, dets potentielle virkning på miljøet og de påtænkte foranstaltninger med henblik på at undgå og begrænse væsentlige virkninger. En detaljeret oversigt over, hvilke oplysninger der skal forelægges, findes i bilag II.A. |
| --- | --- | --- |

»3.   For så vidt angår projekter i de kategorier, der er opført i bilag II, skal bygherren forelægge oplysninger om projektets kendetegn, dets potentielle virkning på miljøet og de påtænkte foranstaltninger med henblik på at undgå og begrænse væsentlige virkninger. En detaljeret oversigt over, hvilke oplysninger der skal forelægges, findes i bilag II.A.

| | | »3.   For så vidt angår projekter i de kategorier, der er opført i bilag II,
  og i det omfang, medlemsstaten finder det relevant,
  skal bygherren forelægge
  sammenfattende
  oplysninger om projektets kendetegn, dets potentielle virkning på miljøet og de påtænkte foranstaltninger med henblik på at undgå og begrænse væsentlige virkninger. En detaljeret oversigt over, hvilke oplysninger der skal forelægges, findes i bilag II.A.
  Omfanget af de oplysninger, bygherren skal fremlægge, skal holdes på et minimum og være begrænset til de nøgleaspekter, der kan sætte den kompetente myndighed i stand til at træffe sin afgørelse i henhold til stk. 2. |
| --- | --- | --- |

»3.   For så vidt angår projekter i de kategorier, der er opført i bilag II,
  og i det omfang, medlemsstaten finder det relevant,
  skal bygherren forelægge
  sammenfattende
  oplysninger om projektets kendetegn, dets potentielle virkning på miljøet og de påtænkte foranstaltninger med henblik på at undgå og begrænse væsentlige virkninger. En detaljeret oversigt over, hvilke oplysninger der skal forelægges, findes i bilag II.A.
  Omfanget af de oplysninger, bygherren skal fremlægge, skal holdes på et minimum og være begrænset til de nøgleaspekter, der kan sætte den kompetente myndighed i stand til at træffe sin afgørelse i henhold til stk. 2.

| | | 4.   Når der gennemføres en undersøgelse i det enkelte tilfælde, eller der fastsættes tærskler eller kriterier med henblik på stk. 2, tager den kompetente myndighed hensyn til
  udvælgelseskriterierne
  vedrørende projektets kendetegn og placering og dets potentielle virkning på miljøet. En detaljeret oversigt over,
  hvilke udvælgelseskriterier der skal anvendes,
  findes i bilag III«. |
| --- | --- | --- |

4.   Når der gennemføres en undersøgelse i det enkelte tilfælde, eller der fastsættes tærskler eller kriterier med henblik på stk. 2, tager den kompetente myndighed hensyn til
  udvælgelseskriterierne
  vedrørende projektets kendetegn og placering og dets potentielle virkning på miljøet. En detaljeret oversigt over,
  hvilke udvælgelseskriterier der skal anvendes,
  findes i bilag III«.

| | | 4.   Når der gennemføres en undersøgelse i det enkelte tilfælde, eller der fastsættes tærskler eller kriterier med henblik på stk. 2, tager den kompetente myndighed hensyn til
  de relevante udvælgelseskriterier
  vedrørende projektets kendetegn og placering og dets potentielle virkning på miljøet. En detaljeret oversigt over
  udvælgelseskriterierne
  findes i bilag III.« |
| --- | --- | --- |

4.   Når der gennemføres en undersøgelse i det enkelte tilfælde, eller der fastsættes tærskler eller kriterier med henblik på stk. 2, tager den kompetente myndighed hensyn til
  de relevante udvælgelseskriterier
  vedrørende projektets kendetegn og placering og dets potentielle virkning på miljøet. En detaljeret oversigt over
  udvælgelseskriterierne
  findes i bilag III.«

| | b) | Følgende indsættes som stk. 5 og 6: |
| --- | --- | --- |

b)

Følgende indsættes som stk. 5 og 6:

| | b) | Følgende indsættes som stk. 5 og 6: |
| --- | --- | --- |

b)

Følgende indsættes som stk. 5 og 6:

| | | »5.   Den kompetente myndighed træffer sin afgørelse i medfør af stk. 2 på grundlag af de oplysninger, som bygherren har forelagt, og, om relevant, under hensyntagen til resultaterne af undersøgelser, foreløbig kontrol eller vurderinger af virkningen på miljøet, der er foretaget i medfør af anden EU-lovgivning. Afgørelsen i medfør af stk. 2 skal: |
| --- | --- | --- |

»5.   Den kompetente myndighed træffer sin afgørelse i medfør af stk. 2 på grundlag af de oplysninger, som bygherren har forelagt, og, om relevant, under hensyntagen til resultaterne af undersøgelser, foreløbig kontrol eller vurderinger af virkningen på miljøet, der er foretaget i medfør af anden EU-lovgivning. Afgørelsen i medfør af stk. 2 skal:

| | | »5.   Den kompetente myndighed træffer sin afgørelse i medfør af stk. 2 på grundlag af de oplysninger, som bygherren har forelagt
  i henhold til stk. 3, og
  under hensyntagen til
  eventuelle bemærkninger fra den berørte offentlighed og de berørte lokale myndigheder, samt
  resultaterne af undersøgelser, foreløbig kontrol eller vurderinger af virkningen på miljøet, der er foretaget i medfør af anden EU-lovgivning. Afgørelsen i medfør af stk. 2 skal: |
| --- | --- | --- |

»5.   Den kompetente myndighed træffer sin afgørelse i medfør af stk. 2 på grundlag af de oplysninger, som bygherren har forelagt
  i henhold til stk. 3, og
  under hensyntagen til
  eventuelle bemærkninger fra den berørte offentlighed og de berørte lokale myndigheder, samt
  resultaterne af undersøgelser, foreløbig kontrol eller vurderinger af virkningen på miljøet, der er foretaget i medfør af anden EU-lovgivning. Afgørelsen i medfør af stk. 2 skal:

| | | a) | indeholde en redegørelse for, hvordan kriterierne i bilag III er taget i betragtning |
| --- | --- | --- | --- |

a)

indeholde en redegørelse for, hvordan kriterierne i bilag III er taget i betragtning

| | | b) | indeholde en begrundelse for, at der kræves eller ikke kræves gennemført en miljøkonsekvensvurdering i henhold til artikel 5 — 10 |
| --- | --- | --- | --- |

b)

indeholde en begrundelse for, at der kræves eller ikke kræves gennemført en miljøkonsekvensvurdering i henhold til artikel 5 — 10

| | | b) | indeholde en begrundelse for, at der kræves eller ikke kræves gennemført en miljøkonsekvensvurdering i henhold til artikel 5 — 10
  , navnlig med henvisning til de relevante kriterier i bilag III |
| --- | --- | --- | --- |

b)

indeholde en begrundelse for, at der kræves eller ikke kræves gennemført en miljøkonsekvensvurdering i henhold til artikel 5 — 10
  , navnlig med henvisning til de relevante kriterier i bilag III

| | | c) | indeholde en beskrivelse af de påtænkte foranstaltninger med henblik på at undgå, forebygge og begrænse væsentlige virkninger for miljøet, hvis det er besluttet, at der ikke skal gennemføres en miljøkonsekvensvurdering i henhold til artikel 5 — 10 |
| --- | --- | --- | --- |

c)

indeholde en beskrivelse af de påtænkte foranstaltninger med henblik på at undgå, forebygge og begrænse væsentlige virkninger for miljøet, hvis det er besluttet, at der ikke skal gennemføres en miljøkonsekvensvurdering i henhold til artikel 5 — 10

| | | c) | indeholde en beskrivelse af de påtænkte foranstaltninger med henblik på at undgå, forebygge og begrænse væsentlige virkninger for miljøet, hvis det er besluttet, at der ikke skal gennemføres en miljøkonsekvensvurdering i henhold til artikel 5 — 10 |
| --- | --- | --- | --- |

c)

indeholde en beskrivelse af de påtænkte foranstaltninger med henblik på at undgå, forebygge og begrænse væsentlige virkninger for miljøet, hvis det er besluttet, at der ikke skal gennemføres en miljøkonsekvensvurdering i henhold til artikel 5 — 10

| | | d) | offentliggøres. |
| --- | --- | --- | --- |

d)

offentliggøres.

| | | d) | offentliggøres. |
| --- | --- | --- | --- |

d)

offentliggøres.

| | | 6.   Den kompetente myndighed træffer sin afgørelse i medfør af stk. 2 inden for
  tre måneder,
  efter at anmodningen om tilladelse er indgivet, forudsat at bygherren har forelagt alle de krævede oplysninger. Alt afhængigt af det påtænkte projekts art, kompleksitet, placering og dimensioner kan den kompetente myndighed forlænge denne frist med yderligere
  tre måneder
  ; i så fald underretter den kompetente myndighed bygherren om årsagerne til forlængelsen og om, hvornår der forventes en afgørelse. |
| --- | --- | --- |

6.   Den kompetente myndighed træffer sin afgørelse i medfør af stk. 2 inden for
  tre måneder,
  efter at anmodningen om tilladelse er indgivet, forudsat at bygherren har forelagt alle de krævede oplysninger. Alt afhængigt af det påtænkte projekts art, kompleksitet, placering og dimensioner kan den kompetente myndighed forlænge denne frist med yderligere
  tre måneder
  ; i så fald underretter den kompetente myndighed bygherren om årsagerne til forlængelsen og om, hvornår der forventes en afgørelse.

| | | 6.   Den kompetente myndighed træffer sin afgørelse i medfør af stk. 2 inden for
  en frist, der fastsættes af medlemsstaten, men som ikke må overstige 90 dage
  efter, at anmodningen om tilladelse er indgivet, forudsat at bygherren har forelagt alle de krævede oplysninger
  i henhold til stk. 3
  . Alt afhængigt af det påtænkte projekts art, kompleksitet, placering og dimensioner kan den kompetente myndighed
  undtagelsesvist
  forlænge denne frist
  én gang
  med
  et
  yderligere
  tidsrum, der fastsættes af medlemsstaten, men som ikke må overstige 60 dage
  ; i så fald underretter den kompetente myndighed
  skriftligt
  bygherren om årsagerne til forlængelsen og om, hvornår der forventes en afgørelse,
  idet oplysningerne i artikel 6, stk. 2, stilles til rådighed for offentligheden
  . |
| --- | --- | --- |

6.   Den kompetente myndighed træffer sin afgørelse i medfør af stk. 2 inden for
  en frist, der fastsættes af medlemsstaten, men som ikke må overstige 90 dage
  efter, at anmodningen om tilladelse er indgivet, forudsat at bygherren har forelagt alle de krævede oplysninger
  i henhold til stk. 3
  . Alt afhængigt af det påtænkte projekts art, kompleksitet, placering og dimensioner kan den kompetente myndighed
  undtagelsesvist
  forlænge denne frist
  én gang
  med
  et
  yderligere
  tidsrum, der fastsættes af medlemsstaten, men som ikke må overstige 60 dage
  ; i så fald underretter den kompetente myndighed
  skriftligt
  bygherren om årsagerne til forlængelsen og om, hvornår der forventes en afgørelse,
  idet oplysningerne i artikel 6, stk. 2, stilles til rådighed for offentligheden
  .

| | | Hvis projektet skal underkastes en miljøkonsekvensvurdering i henhold til artikel 5 — 10, skal afgørelsen i medfør af nærværende artikels stk. 2 omfatte
  de oplysninger
  , der er anført i artikel 5, stk. 2.« |
| --- | --- | --- |

Hvis projektet skal underkastes en miljøkonsekvensvurdering i henhold til artikel 5 — 10, skal afgørelsen i medfør af nærværende artikels stk. 2 omfatte
  de oplysninger
  , der er anført i artikel 5, stk. 2.«

| | | Hvis projektet skal underkastes en miljøkonsekvensvurdering i henhold til artikel 5 — 10, skal afgørelsen i medfør af nærværende artikels stk. 2 omfatte
  den udtalelse
  , der er anført i artikel 5, stk. 2
  , såfremt der er anmodet om en sådan udtalelse i henhold til nævnte artikel
  .« |
| --- | --- | --- |

Hvis projektet skal underkastes en miljøkonsekvensvurdering i henhold til artikel 5 — 10, skal afgørelsen i medfør af nærværende artikels stk. 2 omfatte
  den udtalelse
  , der er anført i artikel 5, stk. 2
  , såfremt der er anmodet om en sådan udtalelse i henhold til nævnte artikel
  .«

Ændring 56

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 5

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 5 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Hvis der skal gennemføres en miljøkonsekvensvurdering i henhold til artikel 5 — 10, skal bygherren
  udfærdige
  en miljørapport. Miljørapporten skal være baseret på
  afgørelsen
  i medfør af stk. 2 og indeholde de oplysninger, der med rimelighed kan kræves, for at der kan træffes afgørelse på et velinformeret grundlag om det påtænkte projekts virkning på miljøet, idet der tages hensyn til gældende viden og vurderingsmetoder, projektets kendetegn, tekniske kapacitet og placering, kendetegnene ved den potentielle miljøpåvirkning, alternativer
  til
  det påtænkte projekt,
  og hvorvidt det er mere hensigtsmæssigt at vurdere visse aspekter (f.eks. alternativerne til projektet) på forskellige niveauer, herunder planlægningsniveauet, eller ud fra andre vurderingskriterier
  . En detaljeret oversigt over, hvilke oplysninger miljørapporten skal omfatte, findes i bilag IV. | 1.   Hvis der skal gennemføres en miljøkonsekvensvurdering i henhold til artikel 5 — 10, skal bygherren
  forelægge
  en miljørapport. Miljørapporten skal være baseret på
  udtalelsen
  i medfør af stk. 2
  , såfremt en sådan udtalelse er afgivet,
  og indeholde de oplysninger, der med rimelighed kan kræves, for at der kan træffes afgørelse på et velinformeret grundlag om det påtænkte projekts virkning på miljøet, idet der tages hensyn til gældende viden og vurderingsmetoder, projektets kendetegn, tekniske kapacitet og placering
  og
  kendetegnene ved den potentielle miljøpåvirkning.
  Miljørapporten skal endvidere omfatte rimelige
  alternativer,
  som bygherren har overvejet, som er relevante for
  det påtænkte projekt
  og dets specifikke kendetegn
  . En detaljeret oversigt over, hvilke oplysninger miljørapporten skal omfatte, findes i bilag IV.
  Et ikke-teknisk resumé af de fremlagte oplysninger skal medtages i miljørapporten. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Hvis der skal gennemføres en miljøkonsekvensvurdering i henhold til artikel 5 — 10, skal bygherren
  udfærdige
  en miljørapport. Miljørapporten skal være baseret på
  afgørelsen
  i medfør af stk. 2 og indeholde de oplysninger, der med rimelighed kan kræves, for at der kan træffes afgørelse på et velinformeret grundlag om det påtænkte projekts virkning på miljøet, idet der tages hensyn til gældende viden og vurderingsmetoder, projektets kendetegn, tekniske kapacitet og placering, kendetegnene ved den potentielle miljøpåvirkning, alternativer
  til
  det påtænkte projekt,
  og hvorvidt det er mere hensigtsmæssigt at vurdere visse aspekter (f.eks. alternativerne til projektet) på forskellige niveauer, herunder planlægningsniveauet, eller ud fra andre vurderingskriterier
  . En detaljeret oversigt over, hvilke oplysninger miljørapporten skal omfatte, findes i bilag IV.

1.   Hvis der skal gennemføres en miljøkonsekvensvurdering i henhold til artikel 5 — 10, skal bygherren
  forelægge
  en miljørapport. Miljørapporten skal være baseret på
  udtalelsen
  i medfør af stk. 2
  , såfremt en sådan udtalelse er afgivet,
  og indeholde de oplysninger, der med rimelighed kan kræves, for at der kan træffes afgørelse på et velinformeret grundlag om det påtænkte projekts virkning på miljøet, idet der tages hensyn til gældende viden og vurderingsmetoder, projektets kendetegn, tekniske kapacitet og placering
  og
  kendetegnene ved den potentielle miljøpåvirkning.
  Miljørapporten skal endvidere omfatte rimelige
  alternativer,
  som bygherren har overvejet, som er relevante for
  det påtænkte projekt
  og dets specifikke kendetegn
  . En detaljeret oversigt over, hvilke oplysninger miljørapporten skal omfatte, findes i bilag IV.
  Et ikke-teknisk resumé af de fremlagte oplysninger skal medtages i miljørapporten.

Ændring 57

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 5

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 5 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Den kompetente myndighed
  træffer
  efter samråd med de myndigheder, der henvises til i artikel 6, stk. 1,
  og
  bygherren
  afgørelse
  om, hvor omfattende og detaljerede de oplysninger skal være, som bygherren skal forelægge i miljørapporten i henhold til stk. 1.
  Den træffer navnlig afgørelse om: | 2.   
  Såfremt bygherren anmoder herom afgiver
  den kompetente myndighed efter samråd med de i artikel 6, stk. 1, omhandlede myndigheder og bygherren
  en udtalelse
  om, hvor omfattende og detaljerede de oplysninger skal være, som bygherren skal forelægge i miljørapporten i henhold til stk. 1,
  herunder navnlig |
| a) | hvilke afgørelser og udtalelser der skal indhentes |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   Den kompetente myndighed
  træffer
  efter samråd med de myndigheder, der henvises til i artikel 6, stk. 1,
  og
  bygherren
  afgørelse
  om, hvor omfattende og detaljerede de oplysninger skal være, som bygherren skal forelægge i miljørapporten i henhold til stk. 1.
  Den træffer navnlig afgørelse om:

2.   
  Såfremt bygherren anmoder herom afgiver
  den kompetente myndighed efter samråd med de i artikel 6, stk. 1, omhandlede myndigheder og bygherren
  en udtalelse
  om, hvor omfattende og detaljerede de oplysninger skal være, som bygherren skal forelægge i miljørapporten i henhold til stk. 1,
  herunder navnlig

a)

hvilke afgørelser og udtalelser der skal indhentes

| b) | hvilke myndigheder og hvilken del af offentligheden der forventes at blive berørt |
| --- | --- |

b)

hvilke myndigheder og hvilken del af offentligheden der forventes at blive berørt

| b) | hvilke myndigheder og hvilken del af offentligheden der forventes at blive berørt |
| --- | --- |

b)

hvilke myndigheder og hvilken del af offentligheden der forventes at blive berørt

| c) | de forskellige etaper af proceduren og deres varighed |
| --- | --- |

c)

de forskellige etaper af proceduren og deres varighed

| c) | de forskellige etaper af proceduren og
  tidsrammerne for
  deres varighed |
| --- | --- |

c)

de forskellige etaper af proceduren og
  tidsrammerne for
  deres varighed

| d) | rimelige
  og relevante
  alternativer
  til
  det påtænkte projekt
  og
  dets særlige kendetegn |
| --- | --- |

d)

rimelige
  og relevante
  alternativer
  til
  det påtænkte projekt
  og
  dets særlige kendetegn

| d) | rimelige alternativer,
  som bygherren kan overveje, og som er relevante for
  det påtænkte projekt, dets særlige kendetegn
  og dets væsentlige virkninger på miljøet |
| --- | --- |

d)

rimelige alternativer,
  som bygherren kan overveje, og som er relevante for
  det påtænkte projekt, dets særlige kendetegn
  og dets væsentlige virkninger på miljøet

| e) | hvilke miljøfaktorer, jf. artikel 3, der forventes berørt i væsentlig grad |
| --- | --- |

e)

hvilke miljøfaktorer, jf. artikel 3, der forventes berørt i væsentlig grad

| f) | hvilke oplysninger der skal forelægges, som er relevante for et bestemt projekts eller en bestemt projekttypes særlige kendetegn |
| --- | --- |

f)

hvilke oplysninger der skal forelægges, som er relevante for et bestemt projekts eller en bestemt projekttypes særlige kendetegn

| f) | hvilke oplysninger der skal forelægges, som er relevante for et bestemt projekts eller en bestemt projekttypes særlige kendetegn |
| --- | --- |

f)

hvilke oplysninger der skal forelægges, som er relevante for et bestemt projekts eller en bestemt projekttypes særlige kendetegn

| g) | hvilken information og viden indhentet på andre niveauer af beslutningsprocessen eller i medfør af anden EU-lovgivning og hvilke vurderingsmetoder der skal anvendes. |
| --- | --- |

g)

hvilken information og viden indhentet på andre niveauer af beslutningsprocessen eller i medfør af anden EU-lovgivning og hvilke vurderingsmetoder der skal anvendes.

| g) | hvilken information og viden indhentet på andre niveauer af beslutningsprocessen eller i medfør af anden EU-lovgivning og hvilke vurderingsmetoder der skal anvendes. |
| --- | --- |

g)

hvilken information og viden indhentet på andre niveauer af beslutningsprocessen eller i medfør af anden EU-lovgivning og hvilke vurderingsmetoder der skal anvendes.

Den kompetente myndighed kan også søge bistand fra
  akkrediterede
  og teknisk kompetente eksperter, jf. stk. 3. Efterfølgende anmodninger til bygherren om supplerende oplysninger kan kun fremsættes, hvis det er begrundet i nye omstændigheder og behørigt forklaret af den kompetente myndighed.

Den kompetente myndighed kan også søge bistand fra
  uafhængige kvalificerede
  og teknisk kompetente eksperter, jf. stk. 3. Efterfølgende anmodninger til bygherren om supplerende oplysninger kan kun fremsættes, hvis det er begrundet i nye omstændigheder og behørigt forklaret af den kompetente myndighed.

Ændring 106

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 5

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 5 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   For at sikre, at miljørapporten, jf. stk. 1, er fuldstændig og af tilstrækkelig kvalitet, skal: | 3.   For at sikre, at miljørapporten, jf. stk. 1, er fuldstændig og af tilstrækkelig kvalitet, skal: |
| a) | bygherren sørge for, at miljørapporten udarbejdes af
  akkrediterede og teknisk
  kompetente eksperter
  eller |

Kommissionens forslag

Ændring

3.   For at sikre, at miljørapporten, jf. stk. 1, er fuldstændig og af tilstrækkelig kvalitet, skal:

3.   For at sikre, at miljørapporten, jf. stk. 1, er fuldstændig og af tilstrækkelig kvalitet, skal:

a)

bygherren sørge for, at miljørapporten udarbejdes af
  akkrediterede og teknisk
  kompetente eksperter
  eller

| a) | bygherren sørge for, at miljørapporten udarbejdes af kompetente eksperter
  , og |
| --- | --- |

a)

bygherren sørge for, at miljørapporten udarbejdes af kompetente eksperter
  , og

| b) | den kompetente myndighed sørge for, at miljørapporten kontrolleres af
  akkrediterede og teknisk
  kompetente eksperter og/eller udvalg af nationale eksperter. |
| --- | --- |

b)

den kompetente myndighed sørge for, at miljørapporten kontrolleres af
  akkrediterede og teknisk
  kompetente eksperter og/eller udvalg af nationale eksperter.

| b) | den kompetente myndighed sørge for, at miljørapporten kontrolleres af kompetente eksperter og/eller udvalg af nationale eksperter
  , hvis navne skal offentliggøres
  . |
| --- | --- |

b)

den kompetente myndighed sørge for, at miljørapporten kontrolleres af kompetente eksperter og/eller udvalg af nationale eksperter
  , hvis navne skal offentliggøres
  .

Hvis den kompetente myndighed er blevet bistået af
  akkrediterede og teknisk
  kompetente eksperter i forbindelse med den afgørelse, der henvises til i stk. 2, må bygherren ikke benytte de samme eksperter til at udarbejde miljørapporten.

Hvis den kompetente myndighed er blevet bistået af kompetente eksperter i forbindelse med den afgørelse, der henvises til i stk. 2, må bygherren ikke benytte de samme eksperter til at udarbejde miljørapporten.

De nærmere bestemmelser om brug og udvælgelse af
  akkrediterede og teknisk
  kompetente eksperter (f.eks. vedrørende påkrævede kvalifikationer, tildeling af evalueringsopgaver, autorisation og udelukkelse) fastsættes af medlemsstaterne."

De nærmere bestemmelser om brug og udvælgelse af kompetente eksperter (f.eks. vedrørende påkrævede kvalifikationer
  og erfaring
  , tildeling af evalueringsopgaver, autorisation og udelukkelse) fastsættes af medlemsstaterne.

For at undgå interessekonflikter må den myndighed, der gennemgår miljøkonsekvensvurderingen, må ikke have nogen interesse i eller forbindelse til sagen.

Ændring 59

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 5 a (nyt)

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 5 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5a) | Følgende artikel indsættes:



  »Artikel 5a




  I forbindelse med grænseoverskridende projekter træffer de berørte medlemsstater og nabolande alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de respektive kompetente myndigheder samarbejder om at få udarbejdet én enkelt integreret og sammenhængende grænseoverskridende miljøkonsekvensvurdering på et tidligt trin i planlægningsforløbet i overensstemmelse med gældende lovgivning om EU-medfinansiering.




  I forbindelse med transportprojekter inden for det europæiske transportnet skal potentielle virkninger på Natura 2000-nettet identificeres ved hjælp af Kommissionens TENtec-system og Natura 2000-software samt eventuelle alternativer«. |

Kommissionens forslag

Ændring

5a)

»Artikel 5a

I forbindelse med grænseoverskridende projekter træffer de berørte medlemsstater og nabolande alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de respektive kompetente myndigheder samarbejder om at få udarbejdet én enkelt integreret og sammenhængende grænseoverskridende miljøkonsekvensvurdering på et tidligt trin i planlægningsforløbet i overensstemmelse med gældende lovgivning om EU-medfinansiering.

I forbindelse med transportprojekter inden for det europæiske transportnet skal potentielle virkninger på Natura 2000-nettet identificeres ved hjælp af Kommissionens TENtec-system og Natura 2000-software samt eventuelle alternativer«.

Ændring 61

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 6 — litra -a (nyt)

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 6 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | -a) | stk. 1 affattes således:




  »1.
     
  Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for, at myndigheder, som på grund af deres særlige ansvar på miljøområdet eller deres territoriale kompetence kan forventes at blive berørt af projektet, får mulighed for at afgive udtalelse om de oplysninger, som bygherren har fremlagt, og om ansøgningen om tilladelse. Medlemsstaterne udpeger i dette øjemed de myndigheder, der skal høres, enten generelt eller i hvert enkelt tilfælde. Disse myndigheder underrettes om de oplysninger, der er indhentet i henhold til artikel 5. De nærmere regler for denne høring fastsættes af medlemsstaterne.« |

Kommissionens forslag

Ændring

-a)

stk. 1 affattes således:

»1.
     
  Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for, at myndigheder, som på grund af deres særlige ansvar på miljøområdet eller deres territoriale kompetence kan forventes at blive berørt af projektet, får mulighed for at afgive udtalelse om de oplysninger, som bygherren har fremlagt, og om ansøgningen om tilladelse. Medlemsstaterne udpeger i dette øjemed de myndigheder, der skal høres, enten generelt eller i hvert enkelt tilfælde. Disse myndigheder underrettes om de oplysninger, der er indhentet i henhold til artikel 5. De nærmere regler for denne høring fastsættes af medlemsstaterne.«

Ændring 107

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 6 — litra -a a (nyt)

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 6 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | -aa) | Stk. 2 affattes således:



  "2.
     
  Offentligheden informeres via en central portal, der er tilgængelig for offentligheden i elektronisk form i overensstemmelse med artikel 7, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/4/EF af 28. januar 2003 om offentlig adgang til miljøoplysninger*, ved offentligt opslag og ved andre egnede midler såsom elektroniske medier på et tidligt tidspunkt i de beslutningsprocedurer på miljøområdet, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, og senest, så snart oplysningerne med rimelighed kan gives: |

Kommissionens forslag

Ændring

-aa)

"2.
     
  Offentligheden informeres via en central portal, der er tilgængelig for offentligheden i elektronisk form i overensstemmelse med artikel 7, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/4/EF af 28. januar 2003 om offentlig adgang til miljøoplysninger*, ved offentligt opslag og ved andre egnede midler såsom elektroniske medier på et tidligt tidspunkt i de beslutningsprocedurer på miljøområdet, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, og senest, så snart oplysningerne med rimelighed kan gives:

Ændring 63

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 6 — litra -a b (nyt)

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 6 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | -ab) | stk. 3 affattes således:



  »3.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at [...] følgende stilles til rådighed inden for rimelige tidsfrister, i det mindste via en central portal, der er tilgængelig for offentligheden i elektronisk form:










  a) | alle oplysninger, der er indhentet i henhold til artikel 5 |

Kommissionens forslag

Ændring

-ab)

»3.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at [...] følgende stilles til rådighed inden for rimelige tidsfrister, i det mindste via en central portal, der er tilgængelig for offentligheden i elektronisk form:

a)

alle oplysninger, der er indhentet i henhold til artikel 5

| b) | i overensstemmelse med national lovgivning de vigtigste rapporter og anbefalinger, der er indgivet til den eller de kompetente myndighed(er) på det tidspunkt, hvor den berørte offentlighed informeres i henhold til nærværende artikels stk. 2 |
| --- | --- |

b)

i overensstemmelse med national lovgivning de vigtigste rapporter og anbefalinger, der er indgivet til den eller de kompetente myndighed(er) på det tidspunkt, hvor den berørte offentlighed informeres i henhold til nærværende artikels stk. 2

| c) | i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/4/EF af 28. januar 2003 om offentlig adgang til miljøoplysninger, andre end de i stk. 2 i denne artikel omhandlede oplysninger, som har relevans for afgørelsen i overensstemmelse med artikel 8 i nærværende direktiv, og som først er til rådighed, efter at den berørte offentlighed er blevet informeret i henhold til stk. 2 i nærværende artikel.« |
| --- | --- |

c)

i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/4/EF af 28. januar 2003 om offentlig adgang til miljøoplysninger, andre end de i stk. 2 i denne artikel omhandlede oplysninger, som har relevans for afgørelsen i overensstemmelse med artikel 8 i nærværende direktiv, og som først er til rådighed, efter at den berørte offentlighed er blevet informeret i henhold til stk. 2 i nærværende artikel.«

Ændring 108

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 6 — litra -a c (nyt)

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 6 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | -ac) | Stk. 5 affattes således:



  »5.
     
  Den nærmere fremgangsmåde for information af offentligheden og høring af den berørte offentlighed fastlægges af medlemsstaterne. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de relevante oplysninger videregives til offentligheden via en central portal, der er tilgængelig for offentligheden i elektronisk form i overensstemmelse med artikel 7, stk. 1, i direktiv 2003/4/EF.« |

Kommissionens forslag

Ændring

-ac)

»5.
     
  Den nærmere fremgangsmåde for information af offentligheden og høring af den berørte offentlighed fastlægges af medlemsstaterne. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de relevante oplysninger videregives til offentligheden via en central portal, der er tilgængelig for offentligheden i elektronisk form i overensstemmelse med artikel 7, stk. 1, i direktiv 2003/4/EF.«

Ændring 65

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 6 — litra b

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 6 — stk. 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 7.   Tidsfristen for høring af den berørte offentlighed om miljørapporten, jf. artikel 5, stk. 1, må ikke være kortere end 30 dage eller længere end 60 dage. I særlige tilfælde, hvor det påtænkte projekts art, kompleksitet, placering og dimensioner kræver det, kan den kompetente myndighed forlænge denne frist med
  yderligere

  tre måneder; i så fald underretter den kompetente myndighed bygherren om årsagerne til forlængelsen. | 7.   Tidsfristen for høring af den berørte offentlighed om miljørapporten, jf. artikel 5, stk. 1, må ikke være kortere end 30 dage eller længere end 60 dage. I særlige tilfælde, hvor det påtænkte projekts art, kompleksitet, placering og dimensioner kræver det, kan den kompetente myndighed forlænge denne frist med
  op til

  30 dage; i så fald underretter den kompetente myndighed bygherren om årsagerne til forlængelsen. |

Kommissionens forslag

Ændring

7.   Tidsfristen for høring af den berørte offentlighed om miljørapporten, jf. artikel 5, stk. 1, må ikke være kortere end 30 dage eller længere end 60 dage. I særlige tilfælde, hvor det påtænkte projekts art, kompleksitet, placering og dimensioner kræver det, kan den kompetente myndighed forlænge denne frist med
  yderligere

  tre måneder; i så fald underretter den kompetente myndighed bygherren om årsagerne til forlængelsen.

7.   Tidsfristen for høring af den berørte offentlighed om miljørapporten, jf. artikel 5, stk. 1, må ikke være kortere end 30 dage eller længere end 60 dage. I særlige tilfælde, hvor det påtænkte projekts art, kompleksitet, placering og dimensioner kræver det, kan den kompetente myndighed forlænge denne frist med
  op til

  30 dage; i så fald underretter den kompetente myndighed bygherren om årsagerne til forlængelsen.

Ændring 66

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 6 — litra b a (nyt)

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 6 — stk. 7 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | følgende stykke tilføjes:




  »7a.
     
  Med henblik på at sikre den berørte offentligheds effektive deltagelse i beslutningsprocedurerne skal medlemsstaterne drage omsorg for, at offentligheden har adgang til kontaktoplysninger og hurtigt og nemt kan få adgang til den eller de myndigheder, der er ansvarlige for udførelsen af de opgaver, der følger af dette direktiv, på ethvert tidspunkt og vedrørende ethvert igangværende, specifikt projekt, der er underlagt en miljøkonsekvensvurdering, og at de bemærkninger og holdninger, offentligheden giver udtryk for, tages behørigt i betragtning.« |

Kommissionens forslag

Ændring

ba)

følgende stykke tilføjes:

»7a.
     
  Med henblik på at sikre den berørte offentligheds effektive deltagelse i beslutningsprocedurerne skal medlemsstaterne drage omsorg for, at offentligheden har adgang til kontaktoplysninger og hurtigt og nemt kan få adgang til den eller de myndigheder, der er ansvarlige for udførelsen af de opgaver, der følger af dette direktiv, på ethvert tidspunkt og vedrørende ethvert igangværende, specifikt projekt, der er underlagt en miljøkonsekvensvurdering, og at de bemærkninger og holdninger, offentligheden giver udtryk for, tages behørigt i betragtning.«

Ændring 67

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 7 a (nyt)

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 7 — stk. 5 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 7a) | I stk. 7 tilføjes følgende stykke:



  »5a.
     
  I forbindelse med grænseoverskridende transportprojekter af fælles interesse, herunder i en af de korridorer, der er fastsat i bilag I til forordning ...

   (*)

  om Connecting Europe-faciliteten, skal medlemsstaterne inddrages i koordinationen af arbejdet med offentlige høringer. Koordinationen skal sikre, at der foretages en omfattende offentlig høring af alle de berørte parter og civilsamfundet under planlægningen af nye infrastrukturer. Den koordinationsansvarlige kan i alle tilfælde foreslå måder, hvorpå korridorplanen kan udvikles og gennemføres på en afbalanceret måde.« |

Kommissionens forslag

Ændring

7a)

»5a.
     
  I forbindelse med grænseoverskridende transportprojekter af fælles interesse, herunder i en af de korridorer, der er fastsat i bilag I til forordning ...

   (*)

  om Connecting Europe-faciliteten, skal medlemsstaterne inddrages i koordinationen af arbejdet med offentlige høringer. Koordinationen skal sikre, at der foretages en omfattende offentlig høring af alle de berørte parter og civilsamfundet under planlægningen af nye infrastrukturer. Den koordinationsansvarlige kan i alle tilfælde foreslå måder, hvorpå korridorplanen kan udvikles og gennemføres på en afbalanceret måde.«

Ændring 109+93+130

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 8

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 8 | Artikel 8 |
| 1.   I tilladelsesproceduren skal
  der tages hensyn til
  resultaterne af de høringer, der er foretaget, og de oplysninger, der er indsamlet i henhold til artikel 5, 6 og 7.
  Derfor skal afgørelsen
  om tilladelse
  indeholde
  følgende
  oplysninger
  : | 1.   I tilladelsesproceduren skal resultaterne af de høringer, der er foretaget, og de oplysninger, der er indsamlet i henhold til artikel 5, 6 og 7
  , tages behørigt i betragtning og evalueres i detaljer
  .
  Når der er truffet beslutning
  om
  at give eller afslå
  tilladelse
  , informerer den (de) kompetente myndighed(er) offentligheden herom i overensstemmelse med de relevante procedurer, og stiller
  følgende
  information til rådighed for offentligheden
  : |
| a) | den kompetente myndigheds miljøkonsekvensvurdering, jf. artikel 3, og de miljømæssige betingelser, der er knyttet til afgørelsen, herunder en beskrivelse af de vigtigste foranstaltninger med henblik på at undgå, begrænse og om muligt neutralisere væsentlige skadelige virkninger; |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 8

Artikel 8

1.   I tilladelsesproceduren skal
  der tages hensyn til
  resultaterne af de høringer, der er foretaget, og de oplysninger, der er indsamlet i henhold til artikel 5, 6 og 7.
  Derfor skal afgørelsen
  om tilladelse
  indeholde
  følgende
  oplysninger
  :

1.   I tilladelsesproceduren skal resultaterne af de høringer, der er foretaget, og de oplysninger, der er indsamlet i henhold til artikel 5, 6 og 7
  , tages behørigt i betragtning og evalueres i detaljer
  .
  Når der er truffet beslutning
  om
  at give eller afslå
  tilladelse
  , informerer den (de) kompetente myndighed(er) offentligheden herom i overensstemmelse med de relevante procedurer, og stiller
  følgende
  information til rådighed for offentligheden
  :

a)

den kompetente myndigheds miljøkonsekvensvurdering, jf. artikel 3, og de miljømæssige betingelser, der er knyttet til afgørelsen, herunder en beskrivelse af de vigtigste foranstaltninger med henblik på at undgå, begrænse og om muligt neutralisere væsentlige skadelige virkninger;

| a) | resultaterne af
  den kompetente myndigheds miljøkonsekvensvurdering, jf. artikel 3,
  herunder en sammenfatning af de bemærkninger, der er modtaget i medfør af artikel 6
  og
  7, og
  de miljømæssige betingelser, der er knyttet til afgørelsen, herunder en beskrivelse af de vigtigste foranstaltninger med henblik på at undgå, begrænse og om muligt neutralisere væsentlige skadelige virkninger; |
| --- | --- |

a)

resultaterne af
  den kompetente myndigheds miljøkonsekvensvurdering, jf. artikel 3,
  herunder en sammenfatning af de bemærkninger, der er modtaget i medfør af artikel 6
  og
  7, og
  de miljømæssige betingelser, der er knyttet til afgørelsen, herunder en beskrivelse af de vigtigste foranstaltninger med henblik på at undgå, begrænse og om muligt neutralisere væsentlige skadelige virkninger;

| b) | de vigtigste årsager til at vælge det konkrete projekt, set i lyset af de overvejede alternativer, herunder den nuværende miljøstatus' sandsynlige udvikling, hvis projektet ikke gennemføres (referencescenario) |
| --- | --- |

b)

de vigtigste årsager til at vælge det konkrete projekt, set i lyset af de overvejede alternativer, herunder den nuværende miljøstatus' sandsynlige udvikling, hvis projektet ikke gennemføres (referencescenario)

| b) | en oversigt over de væsentligste alternativer, som bygherren har undersøgt, og oplysninger om de vigtigste grunde til valget under hensyn til indvirkningen på miljøet |
| --- | --- |

b)

en oversigt over de væsentligste alternativer, som bygherren har undersøgt, og oplysninger om de vigtigste grunde til valget under hensyn til indvirkningen på miljøet

| c) | en sammenfatning af de bemærkninger, der er modtaget i medfør af artikel 6 og 7 |
| --- | --- |

c)

en sammenfatning af de bemærkninger, der er modtaget i medfør af artikel 6 og 7

| d) | en erklæring, der opsummerer, hvordan miljøhensyn er integreret i tilladelsen, og hvordan resultaterne af de høringer, der er foretaget, og de oplysninger, der er indsamlet i henhold til artikel 5, 6 og 7, er indarbejdet eller på anden måde taget i betragtning. |
| --- | --- |

d)

en erklæring, der opsummerer, hvordan miljøhensyn er integreret i tilladelsen, og hvordan resultaterne af de høringer, der er foretaget, og de oplysninger, der er indsamlet i henhold til artikel 5, 6 og 7, er indarbejdet eller på anden måde taget i betragtning.

| d) | en erklæring, der opsummerer, hvordan miljøhensyn er integreret i tilladelsen, og hvordan
  miljørapporten og
  resultaterne af de høringer, der er foretaget, og de oplysninger, der er indsamlet i henhold til artikel 5, 6 og 7, er indarbejdet eller på anden måde taget i betragtning. |
| --- | --- |

d)

en erklæring, der opsummerer, hvordan miljøhensyn er integreret i tilladelsen, og hvordan
  miljørapporten og
  resultaterne af de høringer, der er foretaget, og de oplysninger, der er indsamlet i henhold til artikel 5, 6 og 7, er indarbejdet eller på anden måde taget i betragtning.

For så vidt angår projekter, der kan forventes at have væsentlige skadelige grænseoverskridende virkninger, redegør den kompetente myndighed for tilfælde, hvor den ikke har taget hensyn til de bemærkninger, som den har modtaget fra den berørte medlemsstat som led i høringen i henhold til artikel 7.

For så vidt angår projekter, der kan forventes at have væsentlige skadelige grænseoverskridende virkninger, redegør den kompetente myndighed for tilfælde, hvor den ikke har taget hensyn til de bemærkninger, som den har modtaget fra den berørte medlemsstat som led i høringen i henhold til artikel 7.

2.   
  Hvis det på baggrund af resultaterne af de høringer, der er foretaget, og de oplysninger, der er indsamlet i henhold til artikel 5, 6 og 7, konkluderes, at et projekt vil få væsentlige skadelige virkninger for miljøet, overvejer
  den kompetente myndighed så tidligt som muligt
  og i tæt samråd med
  de myndigheder, der henvises til i artikel 6, stk. 1, og bygherren, hvorvidt miljørapporten, jf. artikel 5, stk. 1, bør revideres og projektet tilpasses for at undgå eller begrænse disse skadelige virkninger, og hvorvidt der er behov for yderligere afbødende og kompenserende foranstaltninger.

2.   Den kompetente myndighed
  overvejer
  så tidligt som muligt
  , efter at have hørt
  de myndigheder, der henvises til i artikel 6, stk. 1, og bygherren, hvorvidt
  der skal gives tilladelse, eller hvorvidt
  miljørapporten, jf. artikel 5, stk. 1, bør revideres og projektet tilpasses for at undgå eller begrænse disse skadelige virkninger, og hvorvidt der er behov for yderligere afbødende og kompenserende foranstaltninger
  på grundlag af den relevante lovgivning
  .

Hvis den kompetente myndighed beslutter at give tilladelse, sikrer den, at tilladelsesvilkårene omfatter bestemmelser om overvågning af de væsentlige skadelige virkninger for miljøet
  med henblik på at vurdere gennemførelsen de afbødende og kompenserende foranstaltninger, og om de virker som forventet, og på at opdage eventuelle uforudselige skadelige virkninger
  .

Hvis den kompetente myndighed beslutter at give tilladelse, sikrer den
  på grundlag af den relevante lovgivning
  , at tilladelsesvilkårene omfatter bestemmelser om overvågning af de væsentlige skadelige virkninger for miljøet.

Typen af parametre, der skal overvåges, og varigheden af overvågningen skal stå i et rimeligt forhold til det påtænkte projekts art, placering og dimensioner samt omfanget af dets virkninger for miljøet.

Hvor det er hensigtsmæssigt, kan der anvendes eksisterende overvågningsordninger, der er indført som følge af anden EU-lovgivning.

3.   Når alle de nødvendige oplysninger, der er indsamlet i henhold til artikel 5, 6 og 7, er forelagt for den kompetente myndighed, herunder, om relevant, de særlige vurderinger, der kræves i henhold til anden EU-lovgivning, og når høringerne, jf. artikel 6 og 7, er gennemført, afslutter den kompetente myndighed sin miljøkonsekvensvurdering inden for
  tre måneder
  .

3.   Når alle de nødvendige oplysninger, der er indsamlet i henhold til artikel 5, 6 og 7, er forelagt for den kompetente myndighed, herunder, om relevant, de særlige vurderinger, der kræves i henhold til anden EU-lovgivning, og når høringerne, jf. artikel 6 og 7, er gennemført, afslutter den kompetente myndighed sin miljøkonsekvensvurdering inden for
  et tidsrum, der fastlægges af medlemsstaten, men som ikke må overstige 90 dage
  .

Alt afhængigt af det påtænkte projekts art, kompleksitet, placering og dimensioner kan den kompetente myndighed forlænge denne frist med yderligere
  tre måneder
  ; i så fald underretter den kompetente myndighed bygherren om årsagerne til forlængelsen og om, hvornår der forventes en afgørelse.

Alt afhængigt af det påtænkte projekts art, kompleksitet, placering og dimensioner kan den kompetente myndighed
  undtagelsesvist
  forlænge denne frist med
  et
  yderligere
  tidsrum, der fastsættes af medlemsstaten, men som ikke må overstige 90 dage
  ; i så fald underretter den kompetente myndighed bygherren om årsagerne til forlængelsen og om, hvornår der forventes en afgørelse.

4.
     
  Før der træffes afgørelse om at give eller nægte tilladelse, kontrollerer den kompetente myndighed, om oplysningerne i miljørapporten, jf. artikel 5, stk. 1, er tidssvarende, særlig hvad angår de påtænkte foranstaltninger med henblik på at forebygge, begrænse og om muligt neutralisere væsentlige skadelige virkninger.

4a.
     
  Afgørelser om tilladelse til projekter kan også træffes ved at vedtage en specifik national lov, forudsat at den kompetente myndighed har udført alle elementer af miljøkonsekvensvurderingen i overensstemmelse med bestemmelserne i dette direktiv.

| * | EUT L 312 af 22.11.2008, s. 3 |
| --- | --- |

*

Ændring 69

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 9 — litra a

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 9 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Når der er truffet afgørelse om at give eller nægte tilladelse, informerer den eller de kompetente myndighed(er) offentligheden og de myndigheder, der henvises til i artikel 6, stk. 1, herom i overensstemmelse med de
  relevante
  procedurer,
  og
  stiller
  følgende oplysninger
  til rådighed for offentligheden: | 1.   Når der er truffet afgørelse om at give eller nægte tilladelse
  eller en anden afgørelse udstedt med henblik på at opfylde kravene i dette direktiv
  , informerer den eller de kompetente myndigheder offentligheden og de myndigheder, der henvises til i artikel 6, stk. 1, herom
  så hurtigt som muligt
  i overensstemmelse med de
  nationale
  procedurer,
  dog senest inden for 10 arbejdsdage. Den eller de kompetente myndigheder
  stiller
  afgørelsen
  til rådighed for offentligheden
  og for de myndigheder, der henvises til i artikel 6, stk. 1, i overensstemmelse med direktiv 2003/4/EF. |
| a) | indholdet af afgørelsen og de betingelser, der eventuelt er knyttet til afgørelsen |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Når der er truffet afgørelse om at give eller nægte tilladelse, informerer den eller de kompetente myndighed(er) offentligheden og de myndigheder, der henvises til i artikel 6, stk. 1, herom i overensstemmelse med de
  relevante
  procedurer,
  og
  stiller
  følgende oplysninger
  til rådighed for offentligheden:

1.   Når der er truffet afgørelse om at give eller nægte tilladelse
  eller en anden afgørelse udstedt med henblik på at opfylde kravene i dette direktiv
  , informerer den eller de kompetente myndigheder offentligheden og de myndigheder, der henvises til i artikel 6, stk. 1, herom
  så hurtigt som muligt
  i overensstemmelse med de
  nationale
  procedurer,
  dog senest inden for 10 arbejdsdage. Den eller de kompetente myndigheder
  stiller
  afgørelsen
  til rådighed for offentligheden
  og for de myndigheder, der henvises til i artikel 6, stk. 1, i overensstemmelse med direktiv 2003/4/EF.

a)

indholdet af afgørelsen og de betingelser, der eventuelt er knyttet til afgørelsen

| b) | efter at have undersøgt miljørapporten og de betænkeligheder og synspunkter, som den berørte offentlighed har givet udtryk for: de vigtigste begrundelser og overvejelser, der ligger til grund for afgørelsen, herunder oplysninger om proceduren for offentlig deltagelse |
| --- | --- |

b)

efter at have undersøgt miljørapporten og de betænkeligheder og synspunkter, som den berørte offentlighed har givet udtryk for: de vigtigste begrundelser og overvejelser, der ligger til grund for afgørelsen, herunder oplysninger om proceduren for offentlig deltagelse

| c) | en beskrivelse af de vigtigste foranstaltninger med henblik på at undgå, begrænse og om muligt neutralisere væsentlige skadelige virkninger |
| --- | --- |

c)

en beskrivelse af de vigtigste foranstaltninger med henblik på at undgå, begrænse og om muligt neutralisere væsentlige skadelige virkninger

| d) | hvor det er relevant, en beskrivelse af de overvågningsforanstaltninger, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2. |
| --- | --- |

d)

hvor det er relevant, en beskrivelse af de overvågningsforanstaltninger, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2.

Ændring 120

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 9 a (nyt)

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 9 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 9a) | Følgende artikel indføjes efter artikel 9:



  »Artikel 9a




  Medlemsstaterne sikrer, at den/de kompetente myndigheder ikke befinder sig i en interessekonflikt i medfør af eventuel lovgivning, som de er underlagt, når de udfører de opgaver, der følger af dette direktiv.« |

Kommissionens forslag

Ændring

9a)

»Artikel 9a

Medlemsstaterne sikrer, at den/de kompetente myndigheder ikke befinder sig i en interessekonflikt i medfør af eventuel lovgivning, som de er underlagt, når de udfører de opgaver, der følger af dette direktiv.«

Ændring 72

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 9 b (nyt)

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 10 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 9b) | Artikel 10, stk. 1, affattes således:


  »Dette direktiv berører ikke de kompetente myndigheders pligt til at overholde begrænsninger, som er indført i medfør af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser samt gældende sædvane eller praksis vedrørende industrielle hemmeligheder og forretningshemmeligheder, herunder intellektuel ejendomsret og hensynet til almenvellet, forudsat at de er i overensstemmelse med direktiv 2003/4/EF.« |

Kommissionens forslag

Ændring

9b)

»Dette direktiv berører ikke de kompetente myndigheders pligt til at overholde begrænsninger, som er indført i medfør af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser samt gældende sædvane eller praksis vedrørende industrielle hemmeligheder og forretningshemmeligheder, herunder intellektuel ejendomsret og hensynet til almenvellet, forudsat at de er i overensstemmelse med direktiv 2003/4/EF.«

Ændring 73

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 9 c (nyt)

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 10 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 9c) | Følgende artikel indsættes:



  »Artikel 10a




  Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om sanktioner for overtrædelse af de nationale bestemmelser, der er vedtaget i medfør af dette direktiv, og træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre gennemførelsen heraf. Sanktionerne skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have en afskrækkende virkning.« |

Kommissionens forslag

Ændring

9c)

»Artikel 10a

Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om sanktioner for overtrædelse af de nationale bestemmelser, der er vedtaget i medfør af dette direktiv, og træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre gennemførelsen heraf. Sanktionerne skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have en afskrækkende virkning.«

Ændring 75

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 9 d (nyt)

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 11 — stk. 4 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 9d) | Artikel 11, stk. 4, andet afsnit, affattes således:



  »Sådanne procedurer skal være fyldestgørende og effektive, give mulighed for at kræve anvendelse af foreløbige retsmidler samt være fair, rimelige, rettidige og ikke uoverkommeligt dyre.« |

Kommissionens forslag

Ændring

9d)

»Sådanne procedurer skal være fyldestgørende og effektive, give mulighed for at kræve anvendelse af foreløbige retsmidler samt være fair, rimelige, rettidige og ikke uoverkommeligt dyre.«

Ændring 76

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 11

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 12 b — stk. 5 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Hvis det i lyset af bestemte økonomiske sektorers særlige kendetegn skønnes hensigtsmæssigt for at sikre en korrekt miljøkonsekvensvurdering, udarbejder Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne og den pågældende sektor sektorspecifikke retningslinjer og kriterier, der skal anvendes med henblik på at forenkle, og fremme standardiseringen af, miljøkonsekvensvurderingen. |

Kommissionens forslag

Ændring

5a.
     
  Hvis det i lyset af bestemte økonomiske sektorers særlige kendetegn skønnes hensigtsmæssigt for at sikre en korrekt miljøkonsekvensvurdering, udarbejder Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne og den pågældende sektor sektorspecifikke retningslinjer og kriterier, der skal anvendes med henblik på at forenkle, og fremme standardiseringen af, miljøkonsekvensvurderingen.

Ændring 77

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 1 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den
  [DATE]
  . De tilsender straks Kommissionen disse love og bestemmelser samt et dokument, som gør rede for sammenhængen mellem de pågældende love og bestemmelser og dette direktiv. | 1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den ... (**). De tilsender straks Kommissionen disse love og bestemmelser samt et dokument, som gør rede for sammenhængen mellem de pågældende love og bestemmelser og dette direktiv. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den
  [DATE]
  . De tilsender straks Kommissionen disse love og bestemmelser samt et dokument, som gør rede for sammenhængen mellem de pågældende love og bestemmelser og dette direktiv.

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den ... (**). De tilsender straks Kommissionen disse love og bestemmelser samt et dokument, som gør rede for sammenhængen mellem de pågældende love og bestemmelser og dette direktiv.

Ændring 110

Forslag til direktiv

Artikel 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Projekter, for hvilke der er indgivet anmodning om tilladelse før den dato, der er anført i artikel 2, stk. 1, og for hvilke miljøkonsekvensvurderingen ikke er afsluttet før denne dato, er undergivet forpligtelserne i artikel 3 — 11 i direktiv 2011/92/EU som ændret ved nærværende direktiv. | Projekter, for hvilke der er indgivet anmodning om tilladelse før den dato, der er anført i artikel 2, stk. 1, og for hvilke miljøkonsekvensvurderingen ikke er afsluttet før denne dato, er undergivet forpligtelserne i artikel 3 — 11 i direktiv 2011/92/EU som ændret ved nærværende direktiv,
  såfremt bygherren anmoder om at fortsætte miljøkonsekvensvurderingen for sit projekt efter de nye bestemmelser
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

Projekter, for hvilke der er indgivet anmodning om tilladelse før den dato, der er anført i artikel 2, stk. 1, og for hvilke miljøkonsekvensvurderingen ikke er afsluttet før denne dato, er undergivet forpligtelserne i artikel 3 — 11 i direktiv 2011/92/EU som ændret ved nærværende direktiv.

Projekter, for hvilke der er indgivet anmodning om tilladelse før den dato, der er anført i artikel 2, stk. 1, og for hvilke miljøkonsekvensvurderingen ikke er afsluttet før denne dato, er undergivet forpligtelserne i artikel 3 — 11 i direktiv 2011/92/EU som ændret ved nærværende direktiv,
  såfremt bygherren anmoder om at fortsætte miljøkonsekvensvurderingen for sit projekt efter de nye bestemmelser
  .

Ændring 79+112+126

Forslag til direktiv

Bilag — nr. - 1 (nyt)

Direktiv 2011/92/EU

Bilag I

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | -1) | I bilag I foretages følgende ændringer: |

Kommissionens forslag

Ændring

-1)

| | a) | overskriften affattes således: |
| --- | --- | --- |

a)

overskriften affattes således:

| | | »PROJEKTER OMHANDLET I ARTIKEL 4, STK. 1 (PROJEKTER UNDERLAGT OBLIGATORISK MILJØKONSEKVENSVURDERING)« |
| --- | --- | --- |

»PROJEKTER OMHANDLET I ARTIKEL 4, STK. 1 (PROJEKTER UNDERLAGT OBLIGATORISK MILJØKONSEKVENSVURDERING)«

| | b) | følgende punkt indsættes: |
| --- | --- | --- |

b)

følgende punkt indsættes:

| | | »4a. | Minedrift i åbne brud og tilsvarende udvindingsaktiviteter ved jordoverfladen« |
| --- | --- | --- | --- |

»4a.

| | c) | punkt 7, litra a), affattes således: |
| --- | --- | --- |

c)

c)

punkt 7, litra a), affattes således:

punkt 7, litra a), affattes således:

| | | »a) | Nyanlæg til jernbanefjerntrafik samt lufthavne [...]« |
| --- | --- | --- | --- |

»a)

»a)

Nyanlæg til jernbanefjerntrafik samt lufthavne [...]«

Nyanlæg til jernbanefjerntrafik samt lufthavne [...]«

| | d) | følgende punkter indsættes: |
| --- | --- | --- |

d)

d)

følgende punkter indsættes:

følgende punkter indsættes:

| | | 14a. | Eftersøgning, begrænset til den fase, der indebærer anvendelse af fracking, og udvinding af olie og/eller naturgas i gasholdig skifer eller sedimentære klippeformationer med tilsvarende lav eller lavere permeabilitet og porøsitet, uafhængigt af den udvundne mængde. |
| --- | --- | --- | --- |

14a.

14a.

Eftersøgning, begrænset til den fase, der indebærer anvendelse af fracking, og udvinding af olie og/eller naturgas i gasholdig skifer eller sedimentære klippeformationer med tilsvarende lav eller lavere permeabilitet og porøsitet, uafhængigt af den udvundne mængde.

| 14b. | Eftersøgning, begrænset til den fase, der indebærer anvendelse af fracking, og udvinding af naturgas fra kullag, uafhængigt af den udvundne mængde. |
| --- | --- |

14b.

14b.

Eftersøgning, begrænset til den fase, der indebærer anvendelse af fracking, og udvinding af naturgas fra kullag, uafhængigt af den udvundne mængde.

| | e) | punkt 19 affattes således: |
| --- | --- | --- |

e)

e)

punkt 19 affattes således:

punkt 19 affattes således:

| | | »19. | Stenbrud og minedrift i åbne brud, hvor minestedets areal er over 25 ha, guldminer, der anvender cyanidbade i udvindingsprocessen, eller tørvegravning, hvor arealet er over 150 ha.« |
| --- | --- | --- | --- |

»19.

| | f) | følgende punkt tilføjes: |
| --- | --- | --- |

f)

f)

følgende punkt tilføjes:

følgende punkt tilføjes:

| | | »24a. | Forlystelsesparker og golfbaner i områder med knappe vandressourcer og stor risiko for ørkendannelse eller tørke.« |
| --- | --- | --- | --- |

»24a.

Ændring 80

Ændring 80

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag — nr. - 1 a (nyt)

Bilag — nr. - 1 a (nyt)

Direktiv 2011/92/EU

Bilag II

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | -1a) | I bilag II foretages følgende ændringer: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

-1a)

-1a)

I bilag II foretages følgende ændringer:

| | a) | overskriften affattes således: |
| --- | --- | --- |

a)

a)

overskriften affattes således:

overskriften affattes således:

| | | »PROJEKTER OMHANDLET I ARTIKEL 4, STK. 2 (PROJEKTER UNDERLAGT MILJØKONSEKVENSVURDERING EFTER MEDLEMSSTATERNES SKØN)« |
| --- | --- | --- |

»PROJEKTER OMHANDLET I ARTIKEL 4, STK. 2 (PROJEKTER UNDERLAGT MILJØKONSEKVENSVURDERING EFTER MEDLEMSSTATERNES SKØN)«

»PROJEKTER OMHANDLET I ARTIKEL 4, STK. 2 (PROJEKTER UNDERLAGT MILJØKONSEKVENSVURDERING EFTER MEDLEMSSTATERNES SKØN)«

| | b) | under punkt 1 indføjes følgende litra: |
| --- | --- | --- |

b)

b)

under punkt 1 indføjes følgende litra:

under punkt 1 indføjes følgende litra:

| | | »fa) | Fangst af vildtlevende fisk« |
| --- | --- | --- | --- |

»fa)

»fa)

Fangst af vildtlevende fisk«

Fangst af vildtlevende fisk«

| | c) | punkt 2, litra c), affattes således: |
| --- | --- | --- |

c)

c)

punkt 2, litra c), affattes således:

punkt 2, litra c), affattes således:

| | | »c) | Efterforskning og prospektering efter mineraler og udvinding af mineraler ved [...] hav- eller flodbund« |
| --- | --- | --- | --- |

»c)

»c)

Efterforskning og prospektering efter mineraler og udvinding af mineraler ved [...] hav- eller flodbund«

Efterforskning og prospektering efter mineraler og udvinding af mineraler ved [...] hav- eller flodbund«

| | d) | punkt 10, litra d), udgår. |
| --- | --- | --- |

d)

d)

punkt 10, litra d), udgår.

punkt 10, litra d), udgår.

| | e) | under punkt 13 indsættes følgende litra: |
| --- | --- | --- |

e)

e)

under punkt 13 indsættes følgende litra:

under punkt 13 indsættes følgende litra:

| | | »aa) | Enhver nedrivning af projekter i bilag I eller nærværende bilag, som kan have væsentlige skadelige virkninger for miljøet.« |
| --- | --- | --- | --- |

»aa)

»aa)

Enhver nedrivning af projekter i bilag I eller nærværende bilag, som kan have væsentlige skadelige virkninger for miljøet.«

Enhver nedrivning af projekter i bilag I eller nærværende bilag, som kan have væsentlige skadelige virkninger for miljøet.«

Ændring 81

Ændring 81

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag — nr. 1

Bilag — nr. 1

Direktiv 2011/92/EU

Bilag II.A

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| BILAG II.A — OPLYSNINGER SOM OMHANDLET I ARTIKEL 4, STK. 3 | BILAG II.A — OPLYSNINGER SOM OMHANDLET I ARTIKEL 4, STK. 3
  (SAMMENFRATTENDE OPLYSNINGER FRA BYGHERREN OM DE PROJEKTER, DER ER OPFØRT I BILAG II) |
| 1. | En beskrivelse af projektet, herunder
  navnlig
  : |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

BILAG II.A — OPLYSNINGER SOM OMHANDLET I ARTIKEL 4, STK. 3

BILAG II.A — OPLYSNINGER SOM OMHANDLET I ARTIKEL 4, STK. 3
  (SAMMENFRATTENDE OPLYSNINGER FRA BYGHERREN OM DE PROJEKTER, DER ER OPFØRT I BILAG II)

(SAMMENFRATTENDE OPLYSNINGER FRA BYGHERREN OM DE PROJEKTER, DER ER OPFØRT I BILAG II)

1.

En beskrivelse af projektet, herunder
  navnlig
  :

navnlig

| 1. | En beskrivelse af projektet, herunder: |
| --- | --- |

1.

En beskrivelse af projektet, herunder:

| | a) | en beskrivelse af hele projektets fysiske kendetegn, herunder, hvor det er relevant, dets underjordiske dele, i anlægs-
  og driftsfaserne |
| --- | --- | --- |

a)

en beskrivelse af hele projektets fysiske kendetegn, herunder, hvor det er relevant, dets underjordiske dele, i anlægs-
  og driftsfaserne

og driftsfaserne

| | a) | en beskrivelse af hele projektets fysiske kendetegn, herunder, hvor det er relevant, dets underjordiske dele
  og undergrund
  , i anlægs, -
  drifts- og nedrivningsfaserne |
| --- | --- | --- |

a)

en beskrivelse af hele projektets fysiske kendetegn, herunder, hvor det er relevant, dets underjordiske dele
  og undergrund
  , i anlægs, -
  drifts- og nedrivningsfaserne

og undergrund

drifts- og nedrivningsfaserne

| | b) | en beskrivelse af projektets placering, navnlig med hensyn til den miljømæssige sårbarhed i de geografiske områder, der kan forventes at blive berørt af projektet. |
| --- | --- | --- |

b)

en beskrivelse af projektets placering, navnlig med hensyn til den miljømæssige sårbarhed i de geografiske områder, der kan forventes at blive berørt af projektet.

| | b) | en beskrivelse af projektets placering, navnlig med hensyn til den miljømæssige sårbarhed i de geografiske områder, der kan forventes at blive berørt af projektet. |
| --- | --- | --- |

b)

en beskrivelse af projektets placering, navnlig med hensyn til den miljømæssige sårbarhed i de geografiske områder, der kan forventes at blive berørt af projektet.

| 2. | En beskrivelse af de miljøaspekter, der kan forventes at blive berørt i væsentlig grad af det påtænkte projekt. |
| --- | --- |

2.

En beskrivelse af de miljøaspekter, der kan forventes at blive berørt i væsentlig grad af det påtænkte projekt.

| 2. | En beskrivelse af de miljøaspekter, der kan forventes at blive berørt i væsentlig grad af det påtænkte projekt. |
| --- | --- |

2.

En beskrivelse af de miljøaspekter, der kan forventes at blive berørt i væsentlig grad af det påtænkte projekt.

| 3. | En beskrivelse af, hvilke væsentlige virkninger på miljøet det påtænkte projekt kan forventes at få som følge af: |
| --- | --- |

3.

En beskrivelse af, hvilke væsentlige virkninger på miljøet det påtænkte projekt kan forventes at få som følge af:

| 3. | En beskrivelse af, hvilke væsentlige virkninger på miljøet det påtænkte projekt kan forventes at få
  , herunder risici for den berørte befolknings sundhed og virkningerne for landskab og kulturarv,
  som følge af: |
| --- | --- |

3.

En beskrivelse af, hvilke væsentlige virkninger på miljøet det påtænkte projekt kan forventes at få
  , herunder risici for den berørte befolknings sundhed og virkningerne for landskab og kulturarv,
  som følge af:

, herunder risici for den berørte befolknings sundhed og virkningerne for landskab og kulturarv,

| | a) | de forventede reststoffer og emissioner og den forventede affaldsproduktion |
| --- | --- | --- |

a)

de forventede reststoffer og emissioner og den forventede affaldsproduktion

| | a) | de forventede reststoffer og emissioner og den forventede affaldsproduktion
  , hvor dette er relevant |
| --- | --- | --- |

a)

de forventede reststoffer og emissioner og den forventede affaldsproduktion
  , hvor dette er relevant

, hvor dette er relevant

| | b) | brugen af naturressourcer, særlig jordarealer, jordbund, vand og biodiversitet, herunder hydromorfologiske forandringer. |
| --- | --- | --- |

b)

brugen af naturressourcer, særlig jordarealer, jordbund, vand og biodiversitet, herunder hydromorfologiske forandringer.

| | b) | brugen af naturressourcer, særlig jordarealer, jordbund, vand og biodiversitet (herunder hydromorfologiske forandringer). |
| --- | --- | --- |

b)

brugen af naturressourcer, særlig jordarealer, jordbund, vand og biodiversitet (herunder hydromorfologiske forandringer).

| 4. | En beskrivelse af de påtænkte foranstaltninger med henblik på at undgå, forebygge eller begrænse væsentlige skadelige virkninger for miljøet." |
| --- | --- |

4.

En beskrivelse af de påtænkte foranstaltninger med henblik på at undgå, forebygge eller begrænse væsentlige skadelige virkninger for miljøet."

| 4. | En beskrivelse af de påtænkte foranstaltninger med henblik på at undgå, forebygge eller begrænse væsentlige skadelige virkninger for miljøet,
  navnlig når sådanne betragtes som irreversible.
  . |
| --- | --- |

4.

En beskrivelse af de påtænkte foranstaltninger med henblik på at undgå, forebygge eller begrænse væsentlige skadelige virkninger for miljøet,
  navnlig når sådanne betragtes som irreversible.
  .

navnlig når sådanne betragtes som irreversible.

Ændring 124

Ændring 124

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag — nr. 2

Bilag — nr. 2

Direktiv 2011/92/EU

Bilag III — punkt 2 — litra c) — nr. ii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ii) | kystområder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ii)

kystområder

| ii) | kystområder
  og havmiljøet |
| --- | --- |

ii)

kystområder
  og havmiljøet

og havmiljøet

Ændring 83+129/REV

Ændring 83+129/REV

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag — nr. 2

Bilag — nr. 2

Direktiv 2011/92/EU

Bilag IV

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| BILAG IV — OPLYSNINGER OMHANDLET I ARTIKEL 5, STK. 1 | BILAG IV — OPLYSNINGER OMHANDLET I ARTIKEL 5, STK. 1
  (OPLYSNINGER, SOM BYGHERREN SKAL AFGIVE I MILJØRAPPORTEN) |
| 1. | Beskrivelse af projektet, herunder navnlig: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

BILAG IV — OPLYSNINGER OMHANDLET I ARTIKEL 5, STK. 1

BILAG IV — OPLYSNINGER OMHANDLET I ARTIKEL 5, STK. 1
  (OPLYSNINGER, SOM BYGHERREN SKAL AFGIVE I MILJØRAPPORTEN)

(OPLYSNINGER, SOM BYGHERREN SKAL AFGIVE I MILJØRAPPORTEN)

1.

Beskrivelse af projektet, herunder navnlig:

| 1. | Beskrivelse af projektet, herunder navnlig: |
| --- | --- |

1.

Beskrivelse af projektet, herunder navnlig:

| | -a) | en beskrivelse af projektets placering |
| --- | --- | --- |

-a)

-a)

en beskrivelse af projektets placering

en beskrivelse af projektets placering

| | a) | en beskrivelse af hele projektets fysiske kendetegn, herunder, hvor det er relevant, dets underjordiske dele, og vand- og arealanvendelsesbehovet i anlægs- og
  driftsfaserne |
| --- | --- | --- |

a)

en beskrivelse af hele projektets fysiske kendetegn, herunder, hvor det er relevant, dets underjordiske dele, og vand- og arealanvendelsesbehovet i anlægs- og
  driftsfaserne

driftsfaserne

| | a) | en beskrivelse af hele projektets fysiske kendetegn, herunder, hvor det er relevant, dets underjordiske dele, og vand- og arealanvendelsesbehovet i anlægs-
  , drifts- og i givet fald nedrivningsfasen |
| --- | --- | --- |

a)

en beskrivelse af hele projektets fysiske kendetegn, herunder, hvor det er relevant, dets underjordiske dele, og vand- og arealanvendelsesbehovet i anlægs-
  , drifts- og i givet fald nedrivningsfasen

, drifts- og i givet fald nedrivningsfasen

| | aa) | en beskrivelse af energiomkostningerne, omkostningerne ved genanvendelse af affald fra nedrivningen og forbruget af yderligere naturressourcer i forbindelse med et nedrivningsprojekt |
| --- | --- | --- |

aa)

aa)

en beskrivelse af energiomkostningerne, omkostningerne ved genanvendelse af affald fra nedrivningen og forbruget af yderligere naturressourcer i forbindelse med et nedrivningsprojekt

en beskrivelse af energiomkostningerne, omkostningerne ved genanvendelse af affald fra nedrivningen og forbruget af yderligere naturressourcer i forbindelse med et nedrivningsprojekt

| | b) | en beskrivelse af de væsentligste kendetegn ved produktionsprocesserne, f.eks. typen og mængden af de anvendte materialer og energi- og naturressourcer (herunder vand, jordarealer, jordbund og biodiversitet) |
| --- | --- | --- |

b)

en beskrivelse af de væsentligste kendetegn ved produktionsprocesserne, f.eks. typen og mængden af de anvendte materialer og energi- og naturressourcer (herunder vand, jordarealer, jordbund og biodiversitet)

| | b) | en beskrivelse af de væsentligste kendetegn ved produktionsprocesserne, f.eks. typen og mængden af de anvendte materialer og energi- og naturressourcer (herunder vand, jordarealer, jordbund og biodiversitet) |
| --- | --- | --- |

b)

en beskrivelse af de væsentligste kendetegn ved produktionsprocesserne, f.eks. typen og mængden af de anvendte materialer og energi- og naturressourcer (herunder vand, jordarealer, jordbund og biodiversitet)

| | c) | et skøn efter type og mængde over forventede reststoffer og emissioner (vand-, luft-, jordbunds- og undergrundsforurening, støj, vibrationer, lys, varme, stråling, osv.) i forbindelse med driften af det påtænkte projekt. |
| --- | --- | --- |

c)

et skøn efter type og mængde over forventede reststoffer og emissioner (vand-, luft-, jordbunds- og undergrundsforurening, støj, vibrationer, lys, varme, stråling, osv.) i forbindelse med driften af det påtænkte projekt.

| | c) | et skøn efter type og mængde over forventede reststoffer og emissioner (vand-, luft-, jordbunds- og undergrundsforurening, støj, vibrationer, lys, varme, stråling, osv.) i forbindelse med driften af det påtænkte projekt. |
| --- | --- | --- |

c)

et skøn efter type og mængde over forventede reststoffer og emissioner (vand-, luft-, jordbunds- og undergrundsforurening, støj, vibrationer, lys, varme, stråling, osv.) i forbindelse med driften af det påtænkte projekt.

| 2. | En beskrivelse af de tekniske, placeringsmæssige og andre aspekter (f.eks. vedrørende projektets udformning, tekniske kapacitet, dimensioner og størrelsesorden) af de
  overvejede
  alternativer,
  herunder udpegning af den løsning, der påvirker miljøet mindst,
  og hovedårsagerne til det valg, der er truffet
  under hensyntagen til miljøpåvirkningerne
  . |
| --- | --- |

2.

En beskrivelse af de tekniske, placeringsmæssige og andre aspekter (f.eks. vedrørende projektets udformning, tekniske kapacitet, dimensioner og størrelsesorden) af de
  overvejede
  alternativer,
  herunder udpegning af den løsning, der påvirker miljøet mindst,
  og hovedårsagerne til det valg, der er truffet
  under hensyntagen til miljøpåvirkningerne
  .

overvejede

herunder udpegning af den løsning, der påvirker miljøet mindst,

under hensyntagen til miljøpåvirkningerne

| 2. | En beskrivelse af de tekniske, placeringsmæssige og andre aspekter (f.eks. vedrørende projektets udformning, tekniske kapacitet, dimensioner og størrelsesorden) af de
  rimelige
  alternativer,
  som bygherren har overvejet, som er relevante for det påtænkte projekt og dets specifikke kendetegn,
  og hovedårsagerne til det valg, der er truffet. |
| --- | --- |

2.

En beskrivelse af de tekniske, placeringsmæssige og andre aspekter (f.eks. vedrørende projektets udformning, tekniske kapacitet, dimensioner og størrelsesorden) af de
  rimelige
  alternativer,
  som bygherren har overvejet, som er relevante for det påtænkte projekt og dets specifikke kendetegn,
  og hovedårsagerne til det valg, der er truffet.

rimelige

som bygherren har overvejet, som er relevante for det påtænkte projekt og dets specifikke kendetegn,

| 3. | En beskrivelse af de relevante aspekter af den
  gældende
  miljøstatus og dens sandsynlige udvikling, hvis projektet ikke gennemføres
  (referencescenario)
  . Denne beskrivelse bør omfatte eventuelle eksisterende miljøproblemer, der er relevante for projektet, navnlig problemer vedrørende områder af særlig miljømæssig betydning og brugen af naturressourcer. |
| --- | --- |

3.

En beskrivelse af de relevante aspekter af den
  gældende
  miljøstatus og dens sandsynlige udvikling, hvis projektet ikke gennemføres
  (referencescenario)
  . Denne beskrivelse bør omfatte eventuelle eksisterende miljøproblemer, der er relevante for projektet, navnlig problemer vedrørende områder af særlig miljømæssig betydning og brugen af naturressourcer.

gældende

(referencescenario)

| 3. | En beskrivelse af de relevante aspekter af den
  aktuelle
  miljøstatus
  (referencescenario)
  og dens sandsynlige udvikling, hvis projektet ikke gennemføres
  , i det omfang de natur- eller samfundsmæssige forandringer i forhold til referencescenariet med rimelighed kan forudsiges
  . Denne beskrivelse bør omfatte eventuelle eksisterende miljøproblemer, der er relevante for projektet, navnlig problemer vedrørende områder af særlig miljømæssig betydning og brugen af naturressourcer. |
| --- | --- |

3.

En beskrivelse af de relevante aspekter af den
  aktuelle
  miljøstatus
  (referencescenario)
  og dens sandsynlige udvikling, hvis projektet ikke gennemføres
  , i det omfang de natur- eller samfundsmæssige forandringer i forhold til referencescenariet med rimelighed kan forudsiges
  . Denne beskrivelse bør omfatte eventuelle eksisterende miljøproblemer, der er relevante for projektet, navnlig problemer vedrørende områder af særlig miljømæssig betydning og brugen af naturressourcer.

aktuelle

(referencescenario)

, i det omfang de natur- eller samfundsmæssige forandringer i forhold til referencescenariet med rimelighed kan forudsiges

| 4. | En beskrivelse af de
  miljøaspekter
  , som kan forventes at blive berørt i væsentlig grad af det påtænkte projekt, herunder navnlig befolkningen, menneskers sundhed, fauna, flora, biodiversiteten
  og de dermed forbundne økosystemtjenester
  , jordarealer (inddragelse af arealer), jordbund (organisk stof, erosion, komprimering og arealbefæstelse), vand (kvantitet og kvalitet), luft, klimafaktorer,
  klimaændringer
  (drivhusgasemissioner, bl.a. som følge af arealanvendelse, ændringer i arealanvendelsen og skovbrug, modvirkningspotentiale, virkninger, der er relevante for tilpasning, hvis projektet tager højde for risiciene i forbindelse med klimaændringer), materielle goder, kulturarven, herunder den arkitektoniske og arkæologiske arv, landskab; beskrivelsen bør omfatte den indbyrdes sammenhæng mellem ovennævnte faktorer samt faktorernes eksponering, sårbarhed og modstandsdygtighed over for natur- og menneskeskabte katastroferisici. |
| --- | --- |

4.

En beskrivelse af de
  miljøaspekter
  , som kan forventes at blive berørt i væsentlig grad af det påtænkte projekt, herunder navnlig befolkningen, menneskers sundhed, fauna, flora, biodiversiteten
  og de dermed forbundne økosystemtjenester
  , jordarealer (inddragelse af arealer), jordbund (organisk stof, erosion, komprimering og arealbefæstelse), vand (kvantitet og kvalitet), luft, klimafaktorer,
  klimaændringer
  (drivhusgasemissioner, bl.a. som følge af arealanvendelse, ændringer i arealanvendelsen og skovbrug, modvirkningspotentiale, virkninger, der er relevante for tilpasning, hvis projektet tager højde for risiciene i forbindelse med klimaændringer), materielle goder, kulturarven, herunder den arkitektoniske og arkæologiske arv, landskab; beskrivelsen bør omfatte den indbyrdes sammenhæng mellem ovennævnte faktorer samt faktorernes eksponering, sårbarhed og modstandsdygtighed over for natur- og menneskeskabte katastroferisici.

miljøaspekter

og de dermed forbundne økosystemtjenester

klimaændringer

| 4. | En beskrivelse af de
  miljøfaktorer
  , som kan forventes at blive berørt i væsentlig grad af det påtænkte projekt, herunder navnlig befolkningen, menneskers sundhed, fauna, flora, biodiversiteten,
  via dens fauna og flora,
  jordarealer (inddragelse af arealer), jordbund (organisk stof, erosion, komprimering og arealbefæstelse), vand (kvantitet og kvalitet), luft, klimafaktorer,
  klima
  (drivhusgasemissioner, bl.a. som følge af arealanvendelse, ændringer i arealanvendelsen og skovbrug, modvirkningspotentiale, virkninger, der er relevante for tilpasning, hvis projektet tager højde for risiciene i forbindelse med klimaændringer), materielle goder, kulturarven, herunder den arkitektoniske og arkæologiske arv, landskab; beskrivelsen bør omfatte den indbyrdes sammenhæng mellem ovennævnte faktorer samt faktorernes eksponering, sårbarhed og modstandsdygtighed over for natur- og menneskeskabte katastroferisici. |
| --- | --- |

4.

En beskrivelse af de
  miljøfaktorer
  , som kan forventes at blive berørt i væsentlig grad af det påtænkte projekt, herunder navnlig befolkningen, menneskers sundhed, fauna, flora, biodiversiteten,
  via dens fauna og flora,
  jordarealer (inddragelse af arealer), jordbund (organisk stof, erosion, komprimering og arealbefæstelse), vand (kvantitet og kvalitet), luft, klimafaktorer,
  klima
  (drivhusgasemissioner, bl.a. som følge af arealanvendelse, ændringer i arealanvendelsen og skovbrug, modvirkningspotentiale, virkninger, der er relevante for tilpasning, hvis projektet tager højde for risiciene i forbindelse med klimaændringer), materielle goder, kulturarven, herunder den arkitektoniske og arkæologiske arv, landskab; beskrivelsen bør omfatte den indbyrdes sammenhæng mellem ovennævnte faktorer samt faktorernes eksponering, sårbarhed og modstandsdygtighed over for natur- og menneskeskabte katastroferisici.

miljøfaktorer

via dens fauna og flora,

klima

| 5. | En beskrivelse af, hvilke væsentlige virkninger på miljøet det påtænkte projekt kan forventes at få som følge af bl.a.: |
| --- | --- |

5.

En beskrivelse af, hvilke væsentlige virkninger på miljøet det påtænkte projekt kan forventes at få som følge af bl.a.:

| 5. | En beskrivelse af, hvilke væsentlige virkninger på miljøet det påtænkte projekt kan forventes at få som følge af bl.a.: |
| --- | --- |

5.

En beskrivelse af, hvilke væsentlige virkninger på miljøet det påtænkte projekt kan forventes at få som følge af bl.a.:

| | a) | tilstedeværelsen af projektet som helhed |
| --- | --- | --- |

a)

tilstedeværelsen af projektet som helhed

| | a) | tilstedeværelsen af projektet som helhed |
| --- | --- | --- |

a)

tilstedeværelsen af projektet som helhed

| | b) | brugen af naturressourcer, navnlig jordarealer, jordbund, vand, biodiversitet
  og dermed forbundne økosystemtjenester
  ,
  så vidt muligt under hensyntagen til adgangen til disse ressourcer, også på baggrund af ændringer i klimaforholdene |
| --- | --- | --- |

b)

brugen af naturressourcer, navnlig jordarealer, jordbund, vand, biodiversitet
  og dermed forbundne økosystemtjenester
  ,
  så vidt muligt under hensyntagen til adgangen til disse ressourcer, også på baggrund af ændringer i klimaforholdene

og dermed forbundne økosystemtjenester

så vidt muligt under hensyntagen til adgangen til disse ressourcer, også på baggrund af ændringer i klimaforholdene

| | b) | brugen af naturressourcer, navnlig jordarealer, jordbund, vand, biodiversitet,
  herunder flora og fauna |
| --- | --- | --- |

b)

brugen af naturressourcer, navnlig jordarealer, jordbund, vand, biodiversitet,
  herunder flora og fauna

herunder flora og fauna

| | c) | emissionen af forurenende stoffer, støj, vibrationer, lys, varme og stråling, opståelsen af gener og bortskaffelsen af affald |
| --- | --- | --- |

c)

emissionen af forurenende stoffer, støj, vibrationer, lys, varme og stråling, opståelsen af gener og bortskaffelsen af affald

| | c) | emissionen af forurenende stoffer, støj, vibrationer, lys, varme og stråling, opståelsen af gener og bortskaffelsen af affald |
| --- | --- | --- |

c)

emissionen af forurenende stoffer, støj, vibrationer, lys, varme og stråling, opståelsen af gener og bortskaffelsen af affald

| | d) | faren for menneskers sundhed, kulturarven og miljøet (f.eks. på grund af ulykker eller katastrofer) |
| --- | --- | --- |

d)

faren for menneskers sundhed, kulturarven og miljøet (f.eks. på grund af ulykker eller katastrofer)

| | d) | faren for menneskers sundhed, kulturarven og miljøet (f.eks. på grund af ulykker eller katastrofer),
  som med rimelighed kan anses for karakteristiske for den pågældende type projekter |
| --- | --- | --- |

d)

faren for menneskers sundhed, kulturarven og miljøet (f.eks. på grund af ulykker eller katastrofer),
  som med rimelighed kan anses for karakteristiske for den pågældende type projekter

som med rimelighed kan anses for karakteristiske for den pågældende type projekter

| | e) | kumulationen af projektets virkninger med virkningerne af andre projekter og aktiviteter |
| --- | --- | --- |

e)

kumulationen af projektets virkninger med virkningerne af andre projekter og aktiviteter

| | e) | kumulationen af projektets virkninger med virkningerne af andre
  eksisterende og/eller godkendte
  projekter og aktiviteter,
  i det omfang de er beliggende i det geografiske område, som forventes at blive berørt, og endnu ikke er anlagt eller i drift, uden forpligtelse til at tage andre oplysninger end eksisterende eller offentligt tilgængelige oplysninger i betragtning |
| --- | --- | --- |

e)

kumulationen af projektets virkninger med virkningerne af andre
  eksisterende og/eller godkendte
  projekter og aktiviteter,
  i det omfang de er beliggende i det geografiske område, som forventes at blive berørt, og endnu ikke er anlagt eller i drift, uden forpligtelse til at tage andre oplysninger end eksisterende eller offentligt tilgængelige oplysninger i betragtning

eksisterende og/eller godkendte

i det omfang de er beliggende i det geografiske område, som forventes at blive berørt, og endnu ikke er anlagt eller i drift, uden forpligtelse til at tage andre oplysninger end eksisterende eller offentligt tilgængelige oplysninger i betragtning

| | f) | drivhusgasemissioner, bl.a. som følge af arealanvendelse, ændringer i arealanvendelsen og skovbrug |
| --- | --- | --- |

f)

drivhusgasemissioner, bl.a. som følge af arealanvendelse, ændringer i arealanvendelsen og skovbrug

| | f) | drivhusgasemissioner, bl.a. som følge af arealanvendelse, ændringer i arealanvendelsen og skovbrug |
| --- | --- | --- |

f)

drivhusgasemissioner, bl.a. som følge af arealanvendelse, ændringer i arealanvendelsen og skovbrug

| | g) | de anvendte teknologier og stoffer |
| --- | --- | --- |

g)

de anvendte teknologier og stoffer

| | g) | de anvendte teknologier og stoffer |
| --- | --- | --- |

g)

de anvendte teknologier og stoffer

| | h) | hydromorfologiske forandringer. |
| --- | --- | --- |

h)

hydromorfologiske forandringer.

| | h) | hydromorfologiske forandringer. |
| --- | --- | --- |

h)

hydromorfologiske forandringer.

| | Beskrivelsen af de forventede væsentlige virkninger bør omfatte projektets direkte virkninger og i givet fald dets indirekte, sekundære, kumulative, grænseoverskridende, kort-, mellem- og langsigtede, vedvarende eller midlertidige samt positive eller negative virkninger. I beskrivelsen bør der tages hensyn til de miljøbeskyttelsesmål, der er fastlagt på EU- eller medlemsstatsplan, og som er relevante for projektet. |
| --- | --- |

Beskrivelsen af de forventede væsentlige virkninger bør omfatte projektets direkte virkninger og i givet fald dets indirekte, sekundære, kumulative, grænseoverskridende, kort-, mellem- og langsigtede, vedvarende eller midlertidige samt positive eller negative virkninger. I beskrivelsen bør der tages hensyn til de miljøbeskyttelsesmål, der er fastlagt på EU- eller medlemsstatsplan, og som er relevante for projektet.

| | Beskrivelsen af de forventede væsentlige virkninger bør omfatte projektets direkte virkninger og i givet fald dets indirekte, sekundære, kumulative, grænseoverskridende, kort-, mellem- og langsigtede, vedvarende eller midlertidige samt positive eller negative virkninger. I beskrivelsen bør der tages hensyn til de miljøbeskyttelsesmål, der er fastlagt på EU- eller medlemsstatsplan, og som er relevante for projektet. |
| --- | --- |

Beskrivelsen af de forventede væsentlige virkninger bør omfatte projektets direkte virkninger og i givet fald dets indirekte, sekundære, kumulative, grænseoverskridende, kort-, mellem- og langsigtede, vedvarende eller midlertidige samt positive eller negative virkninger. I beskrivelsen bør der tages hensyn til de miljøbeskyttelsesmål, der er fastlagt på EU- eller medlemsstatsplan, og som er relevante for projektet.

| 6. | En beskrivelse af, hvilke metoder der er anvendt til forudberegningen af virkningerne på miljøet som nævnt i punkt 5, samt en redegørelse for de vigtigste usikkerheder og deres indflydelse på skønnet over virkningerne og udvælgelsen af det foretrukne alternativ. |
| --- | --- |

6.

En beskrivelse af, hvilke metoder der er anvendt til forudberegningen af virkningerne på miljøet som nævnt i punkt 5, samt en redegørelse for de vigtigste usikkerheder og deres indflydelse på skønnet over virkningerne og udvælgelsen af det foretrukne alternativ.

| 6. | En beskrivelse af, hvilke metoder der er anvendt til forudberegningen af virkningerne på miljøet som nævnt i punkt 5, samt en redegørelse for de vigtigste usikkerheder og deres indflydelse på skønnet over virkningerne og udvælgelsen af det foretrukne alternativ. |
| --- | --- |

6.

En beskrivelse af, hvilke metoder der er anvendt til forudberegningen af virkningerne på miljøet som nævnt i punkt 5, samt en redegørelse for de vigtigste usikkerheder og deres indflydelse på skønnet over virkningerne og udvælgelsen af det foretrukne alternativ.

| 7. | En beskrivelse af de påtænkte foranstaltninger med henblik på at undgå, begrænse og
  om muligt
  neutralisere væsentlige skadelige virkninger for miljøet, som anført i punkt 5, og, om relevant, af eventuelle foreslåede overvågningsordninger, herunder udarbejdelse af en efterfølgende analyse af projektets skadelige virkninger for miljøet. Det bør fremgå, i hvilken grad de væsentlige skadelige virkninger begrænses eller neutraliseres, og beskrivelsen bør dække både anlægs- og driftsfasen. |
| --- | --- |

7.

En beskrivelse af de påtænkte foranstaltninger med henblik på at undgå, begrænse og
  om muligt
  neutralisere væsentlige skadelige virkninger for miljøet, som anført i punkt 5, og, om relevant, af eventuelle foreslåede overvågningsordninger, herunder udarbejdelse af en efterfølgende analyse af projektets skadelige virkninger for miljøet. Det bør fremgå, i hvilken grad de væsentlige skadelige virkninger begrænses eller neutraliseres, og beskrivelsen bør dække både anlægs- og driftsfasen.

om muligt

| 7. | En beskrivelse af de påtænkte foranstaltninger med henblik på
  i første række
  at undgå
  eller
  begrænse og
  , som en sidste udvej,
  neutralisere væsentlige skadelige virkninger for miljøet, som anført i punkt 5, og, om relevant, af eventuelle foreslåede overvågningsordninger, herunder udarbejdelse af en efterfølgende analyse af projektets skadelige virkninger for miljøet. Det bør fremgå, i hvilken grad de væsentlige skadelige virkninger
  undgås,
  begrænses eller neutraliseres, og beskrivelsen bør dække både anlægs- og driftsfasen. |
| --- | --- |

7.

En beskrivelse af de påtænkte foranstaltninger med henblik på
  i første række
  at undgå
  eller
  begrænse og
  , som en sidste udvej,
  neutralisere væsentlige skadelige virkninger for miljøet, som anført i punkt 5, og, om relevant, af eventuelle foreslåede overvågningsordninger, herunder udarbejdelse af en efterfølgende analyse af projektets skadelige virkninger for miljøet. Det bør fremgå, i hvilken grad de væsentlige skadelige virkninger
  undgås,
  begrænses eller neutraliseres, og beskrivelsen bør dække både anlægs- og driftsfasen.

i første række

eller

, som en sidste udvej,

undgås,

| 8. | En vurdering af, hvilke natur- og menneskeskabte katastroferisici og ulykker projektet kan være sårbart over for, og, om relevant, en beskrivelse af de påtænkte foranstaltninger til forebyggelse af disse risici samt katastrofeberedskab og -håndtering (f.eks. som påkrævet i henhold til direktiv
  96/82/EF som ændret
  ). |
| --- | --- |

8.

En vurdering af, hvilke natur- og menneskeskabte katastroferisici og ulykker projektet kan være sårbart over for, og, om relevant, en beskrivelse af de påtænkte foranstaltninger til forebyggelse af disse risici samt katastrofeberedskab og -håndtering (f.eks. som påkrævet i henhold til direktiv
  96/82/EF som ændret
  ).

96/82/EF som ændret

| 8. | En vurdering af, hvilke
  sandsynlige
  natur- og menneskeskabte katastroferisici og ulykker projektet kan være sårbart over for, og, om relevant, en beskrivelse af de påtænkte foranstaltninger til forebyggelse af disse risici samt katastrofeberedskab og -håndtering (f.eks. som påkrævet i henhold til
  Europa-Parlamentets og Rådets
  direktiv
  2012/18/EU af 4. juli 2012 om kontrol med risikoen for større uheld med farlige stoffer eller i henhold til andre EU-retsakter eller internationale konventioner)
  . |
| --- | --- |

8.

En vurdering af, hvilke
  sandsynlige
  natur- og menneskeskabte katastroferisici og ulykker projektet kan være sårbart over for, og, om relevant, en beskrivelse af de påtænkte foranstaltninger til forebyggelse af disse risici samt katastrofeberedskab og -håndtering (f.eks. som påkrævet i henhold til
  Europa-Parlamentets og Rådets
  direktiv
  2012/18/EU af 4. juli 2012 om kontrol med risikoen for større uheld med farlige stoffer eller i henhold til andre EU-retsakter eller internationale konventioner)
  .

sandsynlige

Europa-Parlamentets og Rådets

2012/18/EU af 4. juli 2012 om kontrol med risikoen for større uheld med farlige stoffer eller i henhold til andre EU-retsakter eller internationale konventioner)

| 9. | Et ikke-teknisk resumé af de på grundlag af ovennævnte punkter fremsendte oplysninger. |
| --- | --- |

9.

Et ikke-teknisk resumé af de på grundlag af ovennævnte punkter fremsendte oplysninger.

| 9. | Et ikke-teknisk resumé af de på grundlag af ovennævnte punkter fremsendte oplysninger. |
| --- | --- |

9.

Et ikke-teknisk resumé af de på grundlag af ovennævnte punkter fremsendte oplysninger.

| 10. | En oversigt over eventuelle vanskeligheder (tekniske mangler eller manglende viden), som bygherren er kommet ud for i forbindelse med indsamlingen af de fornødne oplysninger, og over kilderne til de udfærdigede beskrivelser og vurderinger såvel som en redegørelse for de vigtigste usikkerheder og deres indflydelse på skønnet over virkningerne og udvælgelsen af det foretrukne alternativ". |
| --- | --- |

10.

En oversigt over eventuelle vanskeligheder (tekniske mangler eller manglende viden), som bygherren er kommet ud for i forbindelse med indsamlingen af de fornødne oplysninger, og over kilderne til de udfærdigede beskrivelser og vurderinger såvel som en redegørelse for de vigtigste usikkerheder og deres indflydelse på skønnet over virkningerne og udvælgelsen af det foretrukne alternativ".

| 10. | En oversigt over eventuelle vanskeligheder (tekniske mangler eller manglende viden), som bygherren er kommet ud for i forbindelse med indsamlingen af de fornødne oplysninger, og over kilderne til de udfærdigede beskrivelser og vurderinger såvel som en redegørelse for de vigtigste usikkerheder og deres indflydelse på skønnet over virkningerne og udvælgelsen af det foretrukne alternativ". |
| --- | --- |

10.

En oversigt over eventuelle vanskeligheder (tekniske mangler eller manglende viden), som bygherren er kommet ud for i forbindelse med indsamlingen af de fornødne oplysninger, og over kilderne til de udfærdigede beskrivelser og vurderinger såvel som en redegørelse for de vigtigste usikkerheder og deres indflydelse på skønnet over virkningerne og udvælgelsen af det foretrukne alternativ".

---

(1)  Efter vedtagelsen af ændringerne blev sagen henvist til fornyet udvalgsbehandling, jf. forretningsordenens artikel 57, stk. 2, andet afsnit (A7-0277/2013).

1

(2)  

  EUT L 316 af 14.11.2012, s. 12.

2

EUT L 316 af 14.11.2012, s. 12.

(3)  

  EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.

3

EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.

(4)  
  Rådets afgørelse 2005/370/EF af 17. februar 2005 (EUT L 124 af 17.5.2005, s. 1).

4

Rådets afgørelse 2005/370/EF af 17. februar 2005 (EUT L 124 af 17.5.2005, s. 1).

(*)  
  Nummer, dato og titel på forordningen om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten (2011/0302(COD)).

*

Nummer, dato og titel på forordningen om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten (2011/0302(COD)).

(**)  
  24 måneder efter dette direktivs ikrafttræden.

**

24 måneder efter dette direktivs ikrafttræden.

---

10. oktober 2013

| 19.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 181/212 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 181/212

---

P7_TA(2013)0415

Jordans deltagelse i Unionens programmer ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. oktober 2013 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af en protokol til Euro-Middelhavs-aftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Det Hashemitiske Kongerige Jordan på den anden side vedrørende en rammeaftale mellem Den Europæiske Union og Det Hashemitiske Kongerige Jordan om de generelle principper for Det Hashemitiske Kongerige Jordans deltagelse i Unionens programmer (12138/2012 — C7-0008/2013 — 2012/0108(NLE))

(Godkendelse)

(2016/C 181/31)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (12138/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (12138/2012),

| — | der henviser til udkastet til protokol til Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Det Hashemitiske Kongerige Jordan på den anden side vedrørende en rammeaftale mellem Den Europæiske Union og Det Hashemitiske Kongerige Jordan om de generelle principper for Det Hashemitiske Kongerige Jordans deltagelse i Unionens programmer (12135/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkastet til protokol til Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Det Hashemitiske Kongerige Jordan på den anden side vedrørende en rammeaftale mellem Den Europæiske Union og Det Hashemitiske Kongerige Jordan om de generelle principper for Det Hashemitiske Kongerige Jordans deltagelse i Unionens programmer (12135/2012),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 217 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), og artikel 218, stk. 8, første afsnit, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0008/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 217 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), og artikel 218, stk. 8, første afsnit, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0008/2013),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udenrigsudvalget (A7-0305/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udenrigsudvalget (A7-0305/2013),

| 1. | godkender indgåelsen af protokollen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af protokollen;

| 2. | understreger betydningen af fortsat af fremme et tæt samarbejde og en dialog med Det Hashemitiske Kongerige Jordan inden for rammerne af den europæiske naboskabspolitik og af at fremme den politiske og økonomiske dialog mellem Unionen og Det Hashemitiske Kongerige Jordan; |
| --- | --- |

2.

understreger betydningen af fortsat af fremme et tæt samarbejde og en dialog med Det Hashemitiske Kongerige Jordan inden for rammerne af den europæiske naboskabspolitik og af at fremme den politiske og økonomiske dialog mellem Unionen og Det Hashemitiske Kongerige Jordan;

| 3. | gør opmærksom på, at de jordanske myndigheder anslår, at mere end 500 000 flygtninge fra Syrien har søgt tilflugt i Jordan, og at den syriske krise har alvorlige konsekvenser for Jordans økonomi og budget på grund af de finansielle ressourcer, der er nødvendige for at kunne yde flygtningene humanitær bistand; beklager imidlertid, at Jordans grænse siden august 2012 har været lukket for palæstinensiske flygtning fra Syrien; |
| --- | --- |

3.

gør opmærksom på, at de jordanske myndigheder anslår, at mere end 500 000 flygtninge fra Syrien har søgt tilflugt i Jordan, og at den syriske krise har alvorlige konsekvenser for Jordans økonomi og budget på grund af de finansielle ressourcer, der er nødvendige for at kunne yde flygtningene humanitær bistand; beklager imidlertid, at Jordans grænse siden august 2012 har været lukket for palæstinensiske flygtning fra Syrien;

| 4. | understreger derfor nødvendigheden af at yde tilstrækkelig økonomisk, teknisk og humanitær bistand til Jordan; |
| --- | --- |

4.

understreger derfor nødvendigheden af at yde tilstrækkelig økonomisk, teknisk og humanitær bistand til Jordan;

| 5. | giver udtryk for stor påskønnelse af den vilje, som Kong Abdullah II af Jordan har udvist til at fremme en omfattende reformproces til gavn for Jordan og dets befolkning; understreger betydningen af at opnå varige resultater af disse reformer, navnlig i form af social retfærdighed; |
| --- | --- |

5.

giver udtryk for stor påskønnelse af den vilje, som Kong Abdullah II af Jordan har udvist til at fremme en omfattende reformproces til gavn for Jordan og dets befolkning; understreger betydningen af at opnå varige resultater af disse reformer, navnlig i form af social retfærdighed;

| 6. | glæder sigt endvidere over og støtter Jordans proaktive og konstruktive rolle som mægler i bestræbelserne på at finde frem til en varig løsning på de forskellige konflikter i Mellemøsten; |
| --- | --- |

6.

glæder sigt endvidere over og støtter Jordans proaktive og konstruktive rolle som mægler i bestræbelserne på at finde frem til en varig løsning på de forskellige konflikter i Mellemøsten;

| 7. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Det Hashemitiske Kongerige Jordans regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

7.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Det Hashemitiske Kongerige Jordans regeringer og parlamenter.

---

| 19.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 181/213 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 181/213

---

P7_TA(2013)0416

Et europæisk grænseovervågningssystem (Eurosur) ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. oktober 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et europæisk grænseovervågningssystem (Eurosur) (COM(2011)0873 — C7-0506/2011 — 2011/0427(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 181/32)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0873), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0873),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 77, stk. 2, litra d), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0506/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 77, stk. 2, litra d), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0506/2011),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af den svenske Riksdag, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af den svenske Riksdag, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 14. juni 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 14. juni 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Budgetudvalget (A7-0232/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Budgetudvalget (A7-0232/2013),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | godkender den erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

2.

godkender den erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning;

| 3. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

3.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

P7_TC1-COD(2011)0427

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 10. oktober 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om oprettelse af det europæiske grænseovervågningssystem (Eurosur)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1052/2013).

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Erklæring fra Europa-Parlamentet

Europa-Parlamentet understreger, at EU-institutionerne bør bestræbe sig på at anvende passende og neutral terminologi i lovgivningstekster ved behandling af spørgsmålet om tredjelandsstatsborgere, som ikke har fået tilladelse af medlemsstaternes myndigheder til at opholde sig på medlemsstaternes område, eller hvis tilladelse er udløbet. I sådanne tilfælde bør det undgås at anvende ordet »ulovlig« eller »illegal«, hvis det er muligt at finde en anden formulering, og under alle omstændigheder bør der altid henvises til personer som »irregulære migranter«.

---

| 19.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 181/214 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 181/214

---

P7_TA(2013)0417

Bærbare cadmiumholdige batterier og akkumulatorer ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. oktober 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/66/EF om batterier og akkumulatorer og udtjente batterier og akkumulatorer for så vidt angår markedsføring af bærbare cadmiumholdige batterier og akkumulatorer, der er beregnet til anvendelse i batteridrevet håndværktøj (COM(2012)0136 — C7-0087/2012 — 2012/0066(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 181/33)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0136), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0136),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, artikel 192, stk. 1, og artikel 114, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0087/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, artikel 192, stk. 1, og artikel 114, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0087/2012),

| — | der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om anvendelsen af delegerede retsakter og om det foreslåede retsgrundlag, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om anvendelsen af delegerede retsakter og om det foreslåede retsgrundlag,

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, og artikel 192, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, og artikel 192, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 24. maj 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 24. maj 2012 (1),

| — | efter høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

efter høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 14. juni 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 14. juni 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55 og artikel 37, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55 og artikel 37,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0131/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0131/2013),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 229 af 31.7.2012, s. 140.

---

P7_TC1-COD(2012)0066

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 10. oktober 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/.../EU om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/66/EF om batterier og akkumulatorer og udtjente batterier og akkumulatorer for så vidt angår markedsføring af bærbare cadmiumholdige batterier og akkumulatorer, der er beregnet til anvendelse i batteridrevet håndværktøj, og af knapcellebatterier med lavt kviksølvindhold, og om ophævelse af Kommissionens beslutning 2009/603/EF

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv 2013/56/EU).

---