# Eiropas Savienības C 179/2016

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 179 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 59. sējums2016. gada 18. maijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 179

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

59. sējums2016. gada 18. maijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Asamblejas 30. sēde notika Briselē (Beļģijā) 2015. gada 7.–9. decembrī. |
| 2016/C 179/01 | Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas dalībvalstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā Partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja — Pirmdienas, 2015. gada 7. decembra sēdes protokols | 1 |
| 2016/C 179/02 | Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas dalībvalstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā Partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja — Otrdienas, 2015. gada 8. decembra sēdes protokols | 5 |
| 2016/C 179/03 | Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas dalībvalstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja — Trešdienas, 2015. gada 9. decembra sēdes protokols | 10 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Asamblejas 30. sēde notika Briselē (Beļģijā) 2015. gada 7.–9. decembrī.

2016/C 179/01

Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas dalībvalstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā Partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja — Pirmdienas, 2015. gada 7. decembra sēdes protokols

1

2016/C 179/02

Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas dalībvalstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā Partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja — Otrdienas, 2015. gada 8. decembra sēdes protokols

5

2016/C 179/03

Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas dalībvalstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja — Trešdienas, 2015. gada 9. decembra sēdes protokols

10

---

| IZMANTOTO SIMBOLU SARAKSTS






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| ***I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

IZMANTOTO SIMBOLU SARAKSTS

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

***I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

***II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir noteikts saskaņā ar tiesību akta projektā ierosināto juridisko pamatu.)

PARLAMENTA KOMITEJU SAĪSINĀJUMI

| AFET | Ārlietu komiteja |
| --- | --- |
| BUDG | Budžeta komiteja |
| CONT | Budžeta kontroles komiteja |
| LIBE | Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja |
| ECON | Ekonomikas un monetārā komiteja |
| JURI | Juridiskā komiteja |
| ITRE | Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja |
| IMCO | Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja |
| EMPL | Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja |
| ENVI | Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja |
| AGRI | Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja |
| PECH | Zivsaimniecības komiteja |
| REGI | Reģionālās attīstības komiteja |
| CULT | Kultūras un izglītības komiteja |
| DEVE | Attīstības komiteja |
| TRAN | Transporta un tūrisma komiteja |
| AFCO | Konstitucionālo jautājumu komiteja |
| FEMM | Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja |
| INTA | Starptautiskās tirdzniecības komiteja |
| PETI | Lūgumrakstu komiteja |
| DROI | Cilvēktiesību apakškomiteja |
| SEDE | Drošības un aizsardzības apakškomiteja |

AFET

Ārlietu komiteja

BUDG

Budžeta komiteja

CONT

Budžeta kontroles komiteja

LIBE

Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

ECON

Ekonomikas un monetārā komiteja

JURI

Juridiskā komiteja

ITRE

Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja

IMCO

Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja

EMPL

Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja

ENVI

Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja

AGRI

Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja

PECH

Zivsaimniecības komiteja

REGI

Reģionālās attīstības komiteja

CULT

Kultūras un izglītības komiteja

DEVE

Attīstības komiteja

TRAN

Transporta un tūrisma komiteja

AFCO

Konstitucionālo jautājumu komiteja

FEMM

Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja

INTA

Starptautiskās tirdzniecības komiteja

PETI

Lūgumrakstu komiteja

DROI

Cilvēktiesību apakškomiteja

SEDE

Drošības un aizsardzības apakškomiteja

POLITISKO GRUPU SAĪSINĀJUMI

| PPE | Eiropas Tautas partijas grupa (Kristīgie demokrāti) |
| --- | --- |
| S&D | Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupa |
| ECR | Eiropas Konservatīvo un reformistu grupa |
| ALDE | Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa |
| GUE/NGL | Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa |
| Verts/ALE | Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa |
| EFDD | Grupa Brīvības un tiešās demokrātijas Eiropa |
| NI | Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti |

PPE

Eiropas Tautas partijas grupa (Kristīgie demokrāti)

S&D

Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupa

ECR

Eiropas Konservatīvo un reformistu grupa

ALDE

Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa

GUE/NGL

Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa

Verts/ALE

Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa

EFDD

Grupa Brīvības un tiešās demokrātijas Eiropa

NI

Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Asamblejas 30. sēde notika Briselē (Beļģijā) 2015. gada 7.–9. decembrī.

| 18.5.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 179/1

---

ĀFRIKAS, KARĪBU JŪRAS REĢIONA UN KLUSĀ OKEĀNA VALSTU GRUPAS DALĪBVALSTU, NO VIENAS PUSES, UN EIROPAS SAVIENĪBAS UN TĀS DALĪBVALSTU, NO OTRAS PUSES, NOSLĒGTĀ PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMA APVIENOTĀ PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA

PIRMDIENAS, 2015. GADA 7. DECEMBRA SĒDES PROTOKOLS

(2016/C 179/01)

Saturs

| Oficiālā atklāšanas sēde | 1 |
| --- | --- |

| Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde | 2 |
| --- | --- |

| Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs | 2 |
| --- | --- |

| Parlamentiem nepiederošu pārstāvju akreditācija | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Darba kārtības pieņemšana (AP101.966) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Protokola apstiprināšana Apvienotās parlamentārās asamblejas 29. sesijas pēdējai sēdei (OV C 391, 24.11.2015.) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi, tostarp lēmumi, kas pieņemti Prezidija 2015. gada 7. decembra sanāksmē | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Demokrātijas stāvoklis ES un ĀKK valstīs | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | 40 partnerības gadi – ietekmes uz tirdzniecību un attīstību ĀKK valstīs novērtējums un ĀKK valstu un Eiropas Savienības noturīgu attiecību perspektīvas | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Steidzams jautājums Nr. 2: stāvoklis Burundi pēc vēlēšanām | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

PIRMDIENAS, 2015. GADA 7. DECEMBRA SĒDES PROTOKOLS

(Sēdi atklāja plkst. 11.00.)

Oficiālā atklāšanas sēde

Asamblejā uzstājās šādi dalībnieki:

Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājs Louis Michel, Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājs Fitz A. Jackson un Luksemburgas Deputātu palātas priekšsēdētājs (Luksemburga, Eiropas Savienības prezidentvalsts) Mars di Bartolomeo.

(Sēdi pārtrauca plkst. 12.00 un atsāka plkst. 15.05.)

SĒDI VADĪJA: Louis MICHEL,

līdzpriekšsēdētājs

Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde

Līdzpriekšsēdētājs sveica visus dalībniekus.

Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja, ka Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļu saraksts, kādu to iesniedza ĀKK valstu varas iestādes un Eiropas Parlaments, tiks pievienots protokolam.

Parlamentiem nepiederošu pārstāvju akreditācija

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja, ka atbilstoši Kotonū nolīguma 17. panta 1. punktam un Apvienotās parlamentārās asamblejas Reglamenta 1. panta 2. punktam ir saņemts saraksts ar akreditācijas lūgumiem no parlamentiem nepiederošiem pārstāvjiem. Pārstāvju klātbūtne tiks reģistrēta, un viņu vārdus iekļaus protokola pielikumā.

1.   Darba kārtības pieņemšana (AP101.966)

Uzstājās: Līdzpriekšsēdētājs Fitz A. Jackson un līdzpriekšsēdētājs Louis Michel.

Darba kārtību pieņēma tādu, kā norādīts šajā protokolā.

2.   Protokola apstiprināšana Apvienotās parlamentārās asamblejas 29. sesijas pēdējai sēdei (OV C 391, 24.11.2015.)

Protokolu apstiprināja.

3.   Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi, tostarp lēmumi, kas pieņemti Prezidija 2015. gada 7. decembra sanāksmē

Līdzpriekšsēdētājs informēja par Prezidija 2015. gada 7. decembra sanāksmes rezultātiem.

Tika pieņemti šādi lēmumi:

| a) | pastāvīgās komitejas izstrādās šādus ziņojumus: | Politisko lietu komiteja – Konstitūcijā noteiktie ierobežojumi prezidenta pilnvaru laikam |
| --- | --- | --- |

a)

pastāvīgās komitejas izstrādās šādus ziņojumus:

Politisko lietu komiteja – Konstitūcijā noteiktie ierobežojumi prezidenta pilnvaru laikam

| | Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja – Nelegālu finanšu plūsmu ietekme uz attīstības finansējumu |
| --- | --- |

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja – Nelegālu finanšu plūsmu ietekme uz attīstības finansējumu

| | Sociālo lietu un vides komiteja – Ģimeņu lauksaimniecības un mazapjoma lauksaimnieciskās ražošanas problēmas ĀKK valstīs |
| --- | --- |

Sociālo lietu un vides komiteja – Ģimeņu lauksaimniecības un mazapjoma lauksaimnieciskās ražošanas problēmas ĀKK valstīs

| b) | Apvienotās parlamentārās asamblejas 31. sesija notiks 2016. gada 13.–15. jūnijā Dienvidāfrikā. |
| --- | --- |

b)

Apvienotās parlamentārās asamblejas 31. sesija notiks 2016. gada 13.–15. jūnijā Dienvidāfrikā.

| c) | Apvienotās parlamentārās asamblejas 32. sesija notiks Centrālāfrikā. |
| --- | --- |

c)

Apvienotās parlamentārās asamblejas 32. sesija notiks Centrālāfrikā.

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja par šādiem termiņiem:

| — | kompromisa rezolūciju grozījumiem un citām steidzamām rezolūcijām, par kurām būs jābalso: otrdien, 8. decembrī, plkst. 12.00; |
| --- | --- |

—

kompromisa rezolūciju grozījumiem un citām steidzamām rezolūcijām, par kurām būs jābalso: otrdien, 8. decembrī, plkst. 12.00;

| — | pieprasījumiem, kas saistīti ar balsošanas metodēm: trešdien, 9. decembrī, plkst. 10.00 rakstveidā. |
| --- | --- |

—

pieprasījumiem, kas saistīti ar balsošanas metodēm: trešdien, 9. decembrī, plkst. 10.00 rakstveidā.

Uzstājās: João Ferreira par to, ka nav nodrošināts mutiskais tulkojums portugāļu valodā.

Līdzpriekšsēdētājs atgādināja par piemērojamiem noteikumiem.

4.   Demokrātijas stāvoklis ES un ĀKK valstīs

Debates ar Starptautiskā Demokrātijas un vēlēšanu palīdzības institūta (International IDEA) ģenerālsekretāru Yves Leterme.

International IDEA ģenerālsekretārs Yves Leterme iepazīstināja ar demokrātijas stāvokli ES un ĀKK valstīs.

Uzstājās: Adjedoue Weidou (Čada), Davor Ivo Stier, Maria Arena, Younoussa Tondy (Nigēra), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambika), João Ferreira, Ahamada Soukouna (Mali), Sonny Ogbuoji (Nigērija), Ignazio Corrao, Michael Gahler, Enrique Guerrero Salom, Jo Leinen, Michela Giuffrida, Mariya Gabriel un Louis Michel.

Yves Leterme uzsvēra, ka International IDEA lieto jēdzienu “demokrātija” tā plašākajā izpratnē, vienlaikus norādot, ka nepastāv tikai viens demokrātijas modelis. Valdības var atbalstīt un apņemties īstenot demokrātiju, taču to nevar eksportēt uz citām valstīm. Demokrātiskas sistēmas pamatā ir pilsoņu veikta kontrole un visu pilsoņu vienlīdzība kontroles pilnvaru īstenošanā. Lai sasniegtu 16. ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM), ar kuru tiek sekmētas demokrātiskās iestādes kā līdzeklis miera sasniegšanai, bija svarīgi izveidot konkrētus rādītājus.

Locekļi uzsvēra – pat ja valstis demokrātiskās vērtības dažkārt interpretē atšķirīgi, tās pēc būtības ir universālas. Apskatīto jautājumu vidū bija krīze, kas saistīta ar politisko līderu un iedzīvotāju saskarsmi, ko izraisīja politisko partiju nespēja pielāgoties mainīgajai globālajai videi, lielākas tautas prasības pēc politiskās dalības un aizvien straujāka tehnoloģiskā attīstība.

5.   40 partnerības gadi – ietekmes uz tirdzniecību un attīstību ĀKK valstīs novērtējums un ĀKK valstu un Eiropas Savienības noturīgu attiecību perspektīvas

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja

Līdzreferenti: Jacob Oulanyah (Uganda) un David Martin

Sanjay Tanna (Uganda) (aizstājot Jacob Oulanyah) un Enrique Guerrero Salom (aizstājot David Martin) iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Theodor Dumitru Stolojan, Norbert Neuser, Younoussa Tondy (Nigēra), Netty Baldeh (Gambija), Daniel K. Shumba (Zimbabve), Javier Nart, João Ferreira, Maria Heubuch, Laura Ferrara, Ousmane Kaba (Gvineja), Teshome Toga (Etiopija), Maurice Ponga, Michael Gahler un Erja Askola (Eiropas Komisija).

Locekļu vidū bija plaša vienprātība par visā visumā pozitīvu ĀKK un ES partnerības novērtējumu un arī par to, ka ir jāpielāgojas jaunām situācijām un efektīvāk jāapkaro nabadzība un jāstimulē izaugsme, investīcijas, diversifikācija un labāka ĀKK valstu piekļuve ES un visas pasaules tirgiem. Viedokļi bija daudzveidīgāki par ekonomisko partnerattiecību nolīgumu ietekmi uz tirdzniecību un attīstību, proti, daži locekļi uzsvēra to radītās iespējas, bet citi pauda kritiku, sakot, ka nolīgumi ir vairāk orientēti uz tirdzniecību, nevis attīstību.

Sanjay Tanna (Uganda) un Enrique Guerrero Salom noslēdza debates.

6.   Steidzams jautājums Nr. 2: stāvoklis Burundi pēc vēlēšanām

Uzstājās: Erminia Norarangelo (Eiropas Ārējās darbības dienests), Netty Baldeh (Gambija), Louis Michel, Lidia Senra Rodríguez, Maria Arena, Tulia Ackson (Tanzānija), Veikko Nekundi (Namībija), Teshome Toga (Etiopija), Maria Heubuch, Ignazio Corrao, Anicet Niyongabo (Burundi), Mariya Gabriel, Kashetu Kyenge, Maurice Ponga, Bogdan Brunon Wenta un Joachim Zeller.

Par stāvokli Burundi pēc vēlēšanām radās acīmredzamas viedokļu atšķirības starp asamblejas locekļiem no EP un no ĀKK, galvenokārt par to, kā interpretēt Arušas Miera un samierināšanās vienošanos, kas paredzēta Burundi attiecībā uz to, kā aprēķināt jau līdz šim nokalpoto Burundi prezidenta pilnvaru termiņu skaitu. EP deputāti uzskatīja, ka Arušas Miera un samierināšanās vienošanās ir tikusi pārkāpta, taču ĀKK puses locekļi uzskatīja, ka gan Burundi, gan Austrumāfrikas valstu kopienas tiesu varas iestādes ir lēmušas par labu Burundi valdības nostājai. Viedokļi atšķīrās arī par ES lēmumu uzsākt apspriedes ar Burundi valdību saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu.

Daži locekļi arī nosodīja nesenos vardarbīgos uzbrukumus un arvien biežākos cilvēktiesību pārkāpumus un nelikumības, tostarp slepkavības, nogalināšanu bez tiesas sprieduma, personas fiziskās integritātes pārkāpumus, spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu un/vai pazemojošu izturēšanos, patvaļīgus arestus un nelikumīgu aizturēšanu, vārda un preses brīvības pārkāpumus, kā arī nesodāmības izplatību.

(Sanāksmi slēdza plkst. 18.15.)

Fitz A. JACKSON,

Louis MICHEL,

līdzpriekšsēdētāji

Patrick I. GOMESun

Luis Marco AGUIRIANO NALDA,

līdzģenerālsekretāri

---

| 18.5.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 179/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 179/5

---

ĀFRIKAS, KARĪBU JŪRAS REĢIONA UN KLUSĀ OKEĀNA VALSTU GRUPAS DALĪBVALSTU, NO VIENAS PUSES, UN EIROPAS SAVIENĪBAS UN TĀS DALĪBVALSTU, NO OTRAS PUSES, NOSLĒGTĀ PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMA APVIENOTĀ PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA

OTRDIENAS, 2015. GADA 8. DECEMBRA SĒDES PROTOKOLS

(2016/C 179/02)

Saturs

| 1. | Starptautiskās sadarbības un attīstības komisāra Neven Mimica paziņojums | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Debates ar Neven Mimica – par starptautisko sadarbību un attīstību atbildīgo Eiropas Komisijas locekli – brīvais mikrofons | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Jautājumi Komisijai | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Komisijas īstenotie pasākumi, reaģējot uz Apvienotās parlamentārās asamblejas 29. sesijā pieņemtajām rezolūcijām | 6 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda izvērtējums pēc desmit gadus ilgas darbības – efektivitāte un nākotnes perspektīvas | 7 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Lesoto finanšu ministres, ĀKK Padomes priekšsēdētājas Mamphono Khaketla paziņojums | 7 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Luksemburgas attīstības sadarbības un humānās palīdzības ministra un ES Padomes priekšsēdētāja Romain Schneider paziņojums | 8 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Jautājumi Padomei | 8 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Debates ar Padomi – brīvais mikrofons | 9 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Steidzams jautājums Nr. 1: migrācija, cilvēktiesības un bēgļi humanitāru iemeslu dēļ | 9 |
| --- | --- | --- |

11.

OTRDIENAS, 2015. GADA 8. DECEMBRA SĒDES PROTOKOLS

(Sēdi atklāja plkst. 9.00.)

SĒDI VADĪJA: Fitz A. JACKSON,

līdzpriekšsēdētājs

1.   Starptautiskās sadarbības un attīstības komisāra Neven Mimica paziņojums

Starptautiskās sadarbības un attīstības komisārs Neven Mimica savā paziņojumā pievērsās Kotonū nolīguma, kura termiņš beigsies 2020. gadā, nākotnei. Viņš paskaidroja, ka Eiropas Komisija un Eiropas Ārējās darbības dienests ir uzsākuši kopīgu apspriešanos, lai apkopotu ierosinājumus turpmākai darbībai, pamatojoties uz nolīguma pirmo 15 gadu, mērķu un rezultātu kritisku izvērtēšanu, un ka oficiālu izvērtēšanu uzsāks 2016. gada pirmajā pusē, kurā, izmantojot ietekmes novērtējuma procesu, tiks analizētas dažādas turpmākās partnerības politiskās iespējas. Komisārs N. Mimica arī uzsvēra, ka pilnībā ir jāņem vērā Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam un 17 jaunie ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM), kuri radīs nepieciešamību pielāgot ES attīstības politiku. Komisārs N. Mimica pievērsās klimata pārmaiņu jautājumiem un atkārtoja, ka Parīzē notiekošās COP21 konferences rezultātiem būs izšķiroša nozīme, īpaši daudzām ĀKK valstīm, kuras izjūt negatīvu laikapstākļu ietekmi.

2.   Debates ar Neven Mimica – par starptautisko sadarbību un attīstību atbildīgo Eiropas Komisijas locekli – brīvais mikrofons

Uzstājās: Norbert Neuser, Davor Ivo Stier, João Ferreira, Maria Heubuch, Kennedy K. Hamudulu (Zambija), Purmanund Jhugroo (Maurīcija), Lidia Senra Rodríguez, Enrique Guerrero Salom, Adjedoue Weidou (Čada) un Ana Rita Gerenias Sithole (Mozambika).

Viedokļu apmaiņas centrā bija ĀKK un ES partnerības nākotne, izvērtēšanas process, saikne starp migrāciju un attīstību, klimata pārmaiņas un nepieciešamība integrēt jaunos ilgtspējīgas attīstības mērķus turpmākajā sistēmā. Locekļi pievērsās arī jautājumiem, kas saistīti ar Eritreju, mieru un attīstību, humāno palīdzību un saikni starp palīdzību, rehabilitāciju un attīstību, ekonomisko partnerattiecību nolīguma ar Klusā okeāna reģiona valstīm pašreizējo stāvokli un nepietiekamu uzturu, lauksaimniecību un pārtikas nodrošinājumu.

Komisārs N. Mimica atbildēja uz locekļu jautājumiem saskaņā ar brīvā mikrofona procedūru.

3.   Jautājumi Komisijai

Eiropas Komisijai kopumā tika uzdoti 37 jautājumi.

Komisija jau iepriekš bija atbildējusi uz šiem jautājumiem rakstveidā. Komisārs N. Mimica mutiski atbildēja uz papildu jautājumiem, kas bija saistīti ar šādiem sākotnējiem jautājumiem:

| | Catherine Bearder Jautājums Nr. 1 par ĀKK valstīm un patvērumu; |
| --- | --- |

Catherine Bearder Jautājums Nr. 1 par ĀKK valstīm un patvērumu;

| | Bodil Valero un Judith Sargentini Jautājums Nr. 5 par Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fondu stabilitātes nodrošināšanai un nelikumīgas migrācijas un personu pārvietošanas iemeslu novēršanai Āfrikā; |
| --- | --- |

Bodil Valero un Judith Sargentini Jautājums Nr. 5 par Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fondu stabilitātes nodrošināšanai un nelikumīgas migrācijas un personu pārvietošanas iemeslu novēršanai Āfrikā;

| | Kashetu Kyenge Jautājums Nr. 6 par Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fonda stabilitātes nodrošināšanai un nelikumīgas migrācijas un personu pārvietošanas iemeslu novēršanai Āfrikā īstenošanu; |
| --- | --- |

Kashetu Kyenge Jautājums Nr. 6 par Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fonda stabilitātes nodrošināšanai un nelikumīgas migrācijas un personu pārvietošanas iemeslu novēršanai Āfrikā īstenošanu;

| | Nathalie Griesbeck Jautājums Nr. 7 par īpašo fondu Āfrikai; |
| --- | --- |

Nathalie Griesbeck Jautājums Nr. 7 par īpašo fondu Āfrikai;

| | Kennedy Hamudulu (Zambija) Jautājums Nr. 9 par nelegālām finanšu plūsmām; |
| --- | --- |

Kennedy Hamudulu (Zambija) Jautājums Nr. 9 par nelegālām finanšu plūsmām;

| | Lidia Senra Rodríguez Jautājums Nr. 10 par nodokļu nemaksāšanas apkarošanu; |
| --- | --- |

Lidia Senra Rodríguez Jautājums Nr. 10 par nodokļu nemaksāšanas apkarošanu;

| | Sabine Lösing (aizstāja João Ferreira) Jautājums Nr. 16 par Kubas, ES un ASV turpmākajām sarunām; |
| --- | --- |

Sabine Lösing (aizstāja João Ferreira) Jautājums Nr. 16 par Kubas, ES un ASV turpmākajām sarunām;

| | Netty Baldeh (Gambija) Jautājums Nr. 17 par politisko dialogu; |
| --- | --- |

Netty Baldeh (Gambija) Jautājums Nr. 17 par politisko dialogu;

| | Sanjit Patel (Fidži) (aizstāja Ashneel Sudhakar (Fidži)) Jautājums Nr. 19 par Fidži– papildu pasākumi Protokola par cukuru valstīs; |
| --- | --- |

Sanjit Patel (Fidži) (aizstāja Ashneel Sudhakar (Fidži)) Jautājums Nr. 19 par Fidži– papildu pasākumi Protokola par cukuru valstīs;

| | Desmond Long (Sentlūsija) (aizstāja Carl Greenidge (Gajāna)) Jautājums Nr. 27 par mazo salu jaunattīstības valstu noturības veidošanu; |
| --- | --- |

Desmond Long (Sentlūsija) (aizstāja Carl Greenidge (Gajāna)) Jautājums Nr. 27 par mazo salu jaunattīstības valstu noturības veidošanu;

| | Michèle Rivasi Jautājums Nr. 28 par Āfrikas lauku rajonu elektrifikāciju kā līdzekli nabadzības un klimata pārmaiņu apkarošanai; |
| --- | --- |

Michèle Rivasi Jautājums Nr. 28 par Āfrikas lauku rajonu elektrifikāciju kā līdzekli nabadzības un klimata pārmaiņu apkarošanai;

| | João Ferreira Jautājums Nr. 32 par vispārēju sabiedrības veselības apdrošināšanu; |
| --- | --- |

João Ferreira Jautājums Nr. 32 par vispārēju sabiedrības veselības apdrošināšanu;

| | Marlene Mizzi Jautājums Nr. 33 par ES palīdzību cilvēkiem ar invaliditāti Centrālāfrikas Republikā; |
| --- | --- |

Marlene Mizzi Jautājums Nr. 33 par ES palīdzību cilvēkiem ar invaliditāti Centrālāfrikas Republikā;

| | Worlea-Saywah Dunah (Libērija) (aizstāja Netty Baldeh (Gambija)) Jautājums Nr. 36 par ES līdzekļu izmantošanu starptautiskajām NVO. |
| --- | --- |

Worlea-Saywah Dunah (Libērija) (aizstāja Netty Baldeh (Gambija)) Jautājums Nr. 36 par ES līdzekļu izmantošanu starptautiskajām NVO.

Jautājumu Nr. 4, 21, 29 un Nr. 30 autoriem nebija papildu jautājumu.

Jautājumu Nr. 2, 3, 8, 11, 12, 13, 14, 15, 18, 20, 22, 23, 24, 25, 26, 31, 34, 35 un Nr. 37 autori sēdē nepiedalījās.

4.   Komisijas īstenotie pasākumi, reaģējot uz Apvienotās parlamentārās asamblejas 29. sesijā pieņemtajām rezolūcijām

Asamblejai ir pārsūtīts dokuments par Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta īstenotajiem pasākumiem attiecībā uz Apvienotās parlamentārās asamblejas Suvā (Fidži) pieņemtajām rezolūcijām.

5.   Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda izvērtējums pēc desmit gadus ilgas darbības – efektivitāte un nākotnes perspektīvas

Politisko lietu komiteja

Līdzreferenti: Kombo Gberi (Kamerūna) un Mariya Gabriel

Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerūna) (aizstāja Kombo Gberi (Kamerūna)) un Mariya Gabriel iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Adjedoue Weidou (Čada), Elmi Obsieh Wais (Džibutija), João Ferreira, Daniel K. Shumba (Zimbabve), Bodil Valero, Teshome Toga (Etiopija), Isabella Adinolfi, Kashetu Kyenge, James Kembi Gitura (Kenija), Joachim Zeller, Tadeusz Zwiefka, Eleni Theocharous, Michael Gahler, Kristin de Peyron (EĀDD) un Françoise Moreau (Eiropas Komisija).

Locekļi Āfrikas Miera nodrošināšanas fondam pauda atzinību par tā sasniegumiem. Tas ir atbalstījis Āfrikas Savienības spēju novērst konfliktus Āfrikā un ir kļuvis par izšķirošu dalībnieku plašākā partnerībā. Daži locekļi aicināja paplašināt tā darbības jomu un uzstāja, ka ir jāiesaista valstis, kurām ir adresēta šā fonda darbība. Locekļi arī uzstāja, ka nepieciešams labāks līdzsvars starp miera atbalsta operācijām un pasākumiem, kuru mērķis ir Āfrikas miera un drošības sistēmas (APSA) spēju un struktūru uzlabošana, īpaši konfliktu novēršanas un mediācijas jomā. Daži locekļi atsaucās uz saikni starp drošību un attīstību un aicināja panākt labāku saskaņotību un papildināmību starp Āfrikas Miera nodrošināšanas fondu un citiem ES instrumentiem.

Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerūna) un Mariya Gabriel noslēdza debates.

6.   Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums

ĀKK Koordinācijas komitejas priekšsēdētāja un Eiropas Ekonomikas un sociālo jautājumu komitejas locekļa Yves Somville uzstāšanās

ĀKK Koordinācijas komitejas priekšsēdētājs un Eiropas Ekonomikas un sociālo jautājumu komitejas loceklis Yves Somville iepazīstināja ar dažādiem aspektiem, kas ietekmē ĀKK un ES partnerību kopumā, tostarp ar migrāciju un pilsoniskās sabiedrības nozīmi.

(Sēdi pārtrauca plkst. 12.44 un atsāka plkst. 15.00.)

| Fitz A. JACKSON,
  Louis MICHEL, | Patrick I. GOMES un

  Luis Marco AGUIRIANO NALDA, |
| --- | --- |
| līdzpriekšsēdētāji | līdzģenerālsekretāri |

Fitz A. JACKSON,

Louis MICHEL,

Patrick I. GOMES un

Luis Marco AGUIRIANO NALDA,

līdzpriekšsēdētāji

līdzģenerālsekretāri

SĒDI VADĪJA: Louis MICHEL,

līdzpriekšsēdētājs

7.   Lesoto finanšu ministres, ĀKK Padomes priekšsēdētājas Mamphono Khaketla paziņojums

Lesoto finanšu ministre un ĀKK Padomes priekšsēdētāja Mamphono Khaketla atzina, ka šī asambleja ir demokrātisks politisks forums ĀKK un ES attiecībās. Ministre pateicās Eiropas Parlamentam par šīs sēdes organizēšanu. Viņa pauda arī atbalstu un izteica līdzjūtību Francijas, Mali, Nigērijas un Čadas valdībām un iedzīvotājiem saistībā ar reliģisko ekstrēmistu nesen pastrādātajiem terora aktiem. Viņa pauda pārliecību, ka ilglaicīgā partnerība turpināsies arī pēc Kotonū nolīguma termiņa beigām. Ministre M. Khaketla uzsvēra, ka svarīgas ir ES un ĀKK valstu tirdzniecības attiecības un panāktie ekonomisko partnerattiecību nolīgumi starp šīs valstīm, taču pauda bažas par konkrētiem vienpusējiem lēmumiem, kas pieņemti partnerības kontekstā. Viņa noslēdza runu, uzsverot divas būtiskas tēmas, kurām koleģiāli jāpievēršas ĀKK un ES valstīm, proti, klimata pārmaiņu ietekmei un migrācijas plūsmu pārvaldībai.

8.   Luksemburgas attīstības sadarbības un humānās palīdzības ministra un ES Padomes priekšsēdētāja Romain Schneider paziņojums

Luksemburgas attīstības sadarbības un humānās palīdzības ministrs un ES Padomes priekšsēdētājs Romain Schneider pieminēja nesenos terora aktus Francijā, Mali un Čadā un izteica līdzjūtību. Ministrs iepazīstināja ar vairākām svarīgām problēmām, ar kurām pašlaik saskaras ĀKK un ES partnerība, un kurām ir jāpievērš uzmanība, tostarp migrācijas un bēgļu krīze, uz kuru Eiropas un Āfrikas valstis centās reaģēt nesenajā Valletas samitā. Arī terorisma apkarošana kļūst par vēl vienu svarīgu Eiropas un ĀKK valstu problēmu. Noturīgas drošības un stabilitātes panākšanai ir nepieciešams sekmēt pēckonflikta samierināšanu un veidot demokrātiskas un pārskatatbildīgas iestādes. Visbeidzot ĀKK un ES valstīm būs jāķeras pie Kotonū nolīgumam sekojošā nolīguma apspriešanas.

9.   Jautājumi Padomei

Padomei kopumā tika uzdoti 35 jautājumi.

Mamphono Khaketla atbildēja ĀKK Padomes vārdā uz šādiem jautājumiem un papildu jautājumiem:

| | Enrique Guerrero Salom (aizstāja Kashetu Kyenge) Jautājums Nr. 2 par pretterorisma pasākumiem Āfrikā; |
| --- | --- |

Enrique Guerrero Salom (aizstāja Kashetu Kyenge) Jautājums Nr. 2 par pretterorisma pasākumiem Āfrikā;

| | Catherine Bearder Jautājums Nr. 6 par bioloģisko daudzveidību Āfrikā. |
| --- | --- |

Catherine Bearder Jautājums Nr. 6 par bioloģisko daudzveidību Āfrikā.

Uz šiem jautājumiem tika sniegtas atbildes, bet papildu jautājumu nebija:

| | Neena Gill (aizstāja Kashetu Kyenge) Jautājums Nr. 9 par bažām attiecībā uz Starptautiskās Krimināltiesas darbību; |
| --- | --- |

Neena Gill (aizstāja Kashetu Kyenge) Jautājums Nr. 9 par bažām attiecībā uz Starptautiskās Krimināltiesas darbību;

| | Marielle de Sarnez (aizstāja Catherine Bearder) Jautājums Nr. 10 par Kontinentālās brīvās tirdzniecības zonas (CFTA) nākotnes partneru attīstības atšķirību atļaušanu; |
| --- | --- |

Marielle de Sarnez (aizstāja Catherine Bearder) Jautājums Nr. 10 par Kontinentālās brīvās tirdzniecības zonas (CFTA) nākotnes partneru attīstības atšķirību atļaušanu;

| | Davor Ivo Stier Jautājums Nr. 11 par lielākām migrācijas plūsmām – jaunieši un izglītoti cilvēki pamet Āfriku; |
| --- | --- |

Davor Ivo Stier Jautājums Nr. 11 par lielākām migrācijas plūsmām – jaunieši un izglītoti cilvēki pamet Āfriku;

| | Kashetu Kyenge Jautājums Nr. 12 par pētniecību un attīstību Āfrikā; |
| --- | --- |

Kashetu Kyenge Jautājums Nr. 12 par pētniecību un attīstību Āfrikā;

| | Worlea-Saywah Dunah (Libērija) (aizstāja Netty Baldeh (Gambija)) Jautājums Nr. 14 par Eiropas partnerības nolīgumu nozīmi nabadzīgu valstu būtiskā ekonomikas attīstībā; |
| --- | --- |

Worlea-Saywah Dunah (Libērija) (aizstāja Netty Baldeh (Gambija)) Jautājums Nr. 14 par Eiropas partnerības nolīgumu nozīmi nabadzīgu valstu būtiskā ekonomikas attīstībā;

| | Joyce Laboso (Kenija) (aizstāja Abdikadir Aden) Jautājums Nr. 15 par ĀKK un ES valstu ietekmi uz globālo pārvaldību. |
| --- | --- |

Joyce Laboso (Kenija) (aizstāja Abdikadir Aden) Jautājums Nr. 15 par ĀKK un ES valstu ietekmi uz globālo pārvaldību.

Jautājumu Nr. 1, 3, 4, 5, 7 un Nr. 8 autori sēdē nepiedalījās.

Jautājumu Nr. 13 atsauca.

Romain Schneider atbildēja ES Padomes vārdā uz šādiem jautājumiem un papildu jautājumiem:

| | Enrique Guerrero Salom (aizstāja Kashetu Kyenge) Jautājums Nr. 29 par pretterorisma pasākumiem Āfrikā; |
| --- | --- |

Enrique Guerrero Salom (aizstāja Kashetu Kyenge) Jautājums Nr. 29 par pretterorisma pasākumiem Āfrikā;

| | Catherine Bearder Jautājums Nr. 30 par bioloģisko daudzveidību Āfrikā; |
| --- | --- |

Catherine Bearder Jautājums Nr. 30 par bioloģisko daudzveidību Āfrikā;

| | Sabine Lösing (aizstāja Lidia Senra Rodríguez) Jautājums Nr. 33 par valsts parāda restrukturēšanu; |
| --- | --- |

Sabine Lösing (aizstāja Lidia Senra Rodríguez) Jautājums Nr. 33 par valsts parāda restrukturēšanu;

| | Lidia Senra Rodríguez Jautājums Nr. 34 par saistošiem intrumentiem, kas reglamentē transnacionālus uzņēmumus. |
| --- | --- |

Lidia Senra Rodríguez Jautājums Nr. 34 par saistošiem intrumentiem, kas reglamentē transnacionālus uzņēmumus.

Uz šiem jautājumiem tika sniegtas atbildes, bet papildu jautājumu nebija:

| | Netty Baldeh (Gambija) Jautājums Nr. 18 par migrantu cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

Netty Baldeh (Gambija) Jautājums Nr. 18 par migrantu cilvēktiesībām;

| | Kashetu Kyenge Jautājums Nr. 24 par pētniecību un attīstību Āfrikā; |
| --- | --- |

Kashetu Kyenge Jautājums Nr. 24 par pētniecību un attīstību Āfrikā;

| | Marielle de Sarnez (aizstāja Catherine Bearder) Jautājums Nr. 26 par Kontinentālās brīvās tirdzniecības zonas (CFTA) nākotnes partneru attīstības atšķirību atļaušanu; |
| --- | --- |

Marielle de Sarnez (aizstāja Catherine Bearder) Jautājums Nr. 26 par Kontinentālās brīvās tirdzniecības zonas (CFTA) nākotnes partneru attīstības atšķirību atļaušanu;

| | Worlea-Saywah Dunah (Libērija) (aizstāja Netty Baldeh (Gambija)) Jautājums Nr. 27 par Eiropas partnerības nolīgumu nozīmi nabadzīgu valstu būtiskā ekonomikas attīstībā; |
| --- | --- |

Worlea-Saywah Dunah (Libērija) (aizstāja Netty Baldeh (Gambija)) Jautājums Nr. 27 par Eiropas partnerības nolīgumu nozīmi nabadzīgu valstu būtiskā ekonomikas attīstībā;

Jautājumu Nr. 16, 17, 19, 20, 22, 23, 25, 31, 32 un Nr. 35 autori sanāksmē nepiedalījās.

Jautājumu Nr. 21 atsauca.

10.   Debates ar Padomi – brīvais mikrofons

Uzstājās: Iriase Pally (Nigērija), Adjedoue Weidou (Čada), Michael Gahler un Lidia Senra Rodríguez.

Locekļi izteica pateicību par starptautisko atbalstu un solidaritāti cīņā pret Boko Haram un jautāja, kādus pasākumus ir veikusi ES un ĀKK Padome migrācijas krīzes novēršanā un kādus noteikumus un normas varētu piemērot starptautiskām korporācijām, lai veicinātu uzņēmumu atbildību un jo īpaši novērstu zemes piesavināšanos.

11.   Steidzams jautājums Nr. 1: migrācija, cilvēktiesības un bēgļi humanitāru iemeslu dēļ

Uzstājās: Domenico Rosa (Eiropas Komisija), Attilio Pacifici (Eiropas Ārējās darbības dienests), Adjedoue Weidou (Čada), Michael Gahler, Marlene Mizzi, Younoussa Tondy (Nigēra), Netty Baldeh (Gambija), Catherine Bearder, Magnus Kofi Amoatey (Gana), Lidia Senra Rodríguez, Elmi Obsieh Wais (Džibutija), Bodil Valero, Musa Hussein Naib (Eritreja), Ahamada Soukouna (Mali), Norbert Neuser, Veikko Nekundi (Namībija), Eleni Theocharous, Juan Fernando López Aguilar, Teshome Toga (Etiopija), Anna Zaborska, Abdoulaye Toure (Kotdivuāra), Kashetu Kyenge, Abdikadir Aden (Kenija), Julie Ward, Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerūna) un Raphael Siluvangii Umba (Kongo Demokrātiskā Republika).

Locekļi norādīja, ka migrācijas pamatcēloņiem un pašreizējai bēgļu krīzei līdz šim nav pievērsta pienācīga uzmanība, un uzsvēra, ka ES atbildes pasākumiem ir jāskar ne tikai steidzami jautājumi, bet arī jāpalīdz samazināt migrācijas spiediens ilgtermiņā. Viņi minēja bruņotus konfliktus, ekonomisko perspektīvu trūkumu jauniešiem, valdības kļūdas un cilvēktiesību pārkāpumus kā dažus no faktoriem, kas ir migrācijas un piespiedu pārvietošanas pamatā. Viņi atzīmēja, ka migrācija ir arī dabiska parādība un ka cilvēkiem ir tiesības pārvietoties. Lielākā locekļu daļa piekrita, ka migrāciju ir jāpārvalda, nodrošinot likumīgus un organizētus ceļus uz Eiropu, vienlaikus nepieļaujot, ka pārāk liels skaits talantīgu cilvēku pamet savas izcelsmes valstis tā vietā, lai veicinātu šo valstu attīstību. ĀKK locekļi uzsvēra, ka ES nedrīkst diskriminēt Āfrikas migrantus salīdzinājumā ar tiem, kuri ierodas no Tuvajiem Austrumiem.

(Sanāksmi slēdza plkst. 17.35.)

Fitz A. JACKSON,

Louis MICHEL,

līdzpriekšsēdētāji

Patrick I. GOMESun

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

līdzģenerālsekretāri

---

| 18.5.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 179/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 179/10

---

ĀFRIKAS, KARĪBU JŪRAS REĢIONA UN KLUSĀ OKEĀNA VALSTU GRUPAS DALĪBVALSTU, NO VIENAS PUSES, UN EIROPAS SAVIENĪBAS UN TĀS DALĪBVALSTU, NO OTRAS PUSES, NOSLĒGTĀ PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMA APVIENOTĀ PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA

TREŠDIENAS, 2015. GADA 9. DECEMBRA SĒDES PROTOKOLS

(2016/C 179/03)

Saturs

| 1. | Kā uzlabot ekonomiskos un sociālos apstākļus jaunattīstības valstīs, ietverot ģimenes uzņēmumu ieguldījumu, lai novērstu katastrofas veselības jomā | 10 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Āfrikas elektrifikācija | 11 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesija – “Parīze 2015” | 11 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Vispārēja veselības aprūpe | 11 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Solidaritātes ekonomika | 12 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Balsojums par rezolūciju priekšlikumiem, kas iekļauti triju pastāvīgo komiteju iesniegtajos ziņojumos | 12 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Balsojums par steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem | 13 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Dažādi jautājumi | 14 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Apvienotās parlamentārās asamblejas 31. sesijas norises laiks un vieta | 14 |
| --- | --- | --- |

9.

| I PIELIKUMS | APVIENOTĀS PARLAMENTĀRĀS ASAMBLEJAS LOCEKĻU SARAKSTS ALFABĒTA KĀRTĪBĀ | 15 |
| --- | --- | --- |

I PIELIKUMS

| II PIELIKUMS | APMEKLĒJUMA REĢISTRS SESIJAI, KAS NORISINĀJĀS BRISELĒ (BEĻĢIJĀ), 2015. GADA 7.–9. DECEMBRĪ | 19 |
| --- | --- | --- |

II PIELIKUMS

| III PIELIKUMS | TO PĀRSTĀVJU AKREDITĀCIJA, KAS NAV PARLAMENTA DEPUTĀTI | 23 |
| --- | --- | --- |

III PIELIKUMS

| IV PIELIKUMS | PIEŅEMTIE TEKSTI | 24 |
| --- | --- | --- |

IV PIELIKUMS

| — | Rezolūcija par Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda novērtējumu pēc desmit gadus ilgas darbības – efektivitāte un nākotnes perspektīvas | 24 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Rezolūcija par 40 partnerības gadiem – ietekmes uz tirdzniecību un attīstību ĀKK valstīs novērtējums un ĀKK valstu un Eiropas Savienības noturīgu attiecību perspektīvas | 29 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Rezolūcija par to, kā uzlabot ekonomiskos un sociālos apstākļus jaunattīstības valstīs, ietverot ģimenes uzņēmumu ieguldījumu, lai novērstu katastrofas veselības jomā | 34 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Rezolūcija par migrāciju, cilvēktiesībām un bēgļiem humanitāru iemeslu dēļ | 40 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Rezolūcija par stāvokli Burundi pēc vēlēšanām | 46 |
| --- | --- | --- |

—

TREŠDIENAS PRIEKŠPUSDIENAS, 2015. GADA 9. DECEMBRA SĒDES PROTOKOLS

(Sēdi atklāja plkst. 9.07)

SĒDI VADĪJA Fitz A. JACKSON,

līdzpriekšsēdētājs

1.   Kā uzlabot ekonomiskos un sociālos apstākļus jaunattīstības valstīs, ietverot ģimenes uzņēmumu ieguldījumu, lai novērstu katastrofas veselības jomā

Sociālo lietu un vides komiteja

Līdzreferenti: Ibrahim R. Bundu (Sjerraleone) un Arne Gericke

Ibrahim R. Bundu (Sjerraleone) un Arne Gericke iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Anna Zaborska, Marlene Mizzi, Purmanund Jhugroo (Maurīcija), Arne Gericke, Ana Rita Geremias Sithole (Mozambika), Catherine Bearder, Lidia Senra Rodríguez, Michèle Rivasi, Hermann Razafindravelo (Madagaskara), Laura Agea, Joyce Laboso (Kenija), Krzysztof Hetman, Eleni Theocharous, Sangoné Sall (Senegāla), Musa Hussein Naib (Eritreja), Elmi Obsieh Wais (Džibutija) un Walter Seidel (Eiropas Komisija).

Locekļi uzsvēra, ka visas attīstības stratēģijas ir jāintegrē vietējā līmenī un ir jāizmanto mazi uzņēmumi un to saikne ar vietējām kopienām. Maziem ģimenes uzņēmumiem, tostarp mazām saimniecībām, ir ne tikai ekonomiska, bet arī sociāla loma kopienās, un pastāv lielāka iespēja, ka tie rīkosies atbildīgi un rūpēsies par vidi. Arī taisnīga un efektīva nodokļu iekasēšana tika minēta kā svarīgs faktors iekļaujošai izaugsmei un sociālajai attīstībai. Nodokļu uzlikšana ir nepieciešama, lai izveidotu dzīvotspējīgu sabiedrisko infrastruktūru uzņēmējdarbībai un novērstu un apkarotu tādas epidēmijas kā Ebolas vīrusslimība un citas ārkārtas situācijas tad, kad tās notiek.

Arne Gericke noslēdza debates.

2.   Āfrikas elektrifikācija

Diskusija ar fonda “Enerģiju Āfrikai” priekšsēdētāju Jean-Louis Borloo

Fonda “Enerģiju Āfrikai” priekšsēdētājs Jean-Louis Borloo paziņoja, ka piekļuve elektroenerģijai dod iespēju ievērot fundamentālās cilvēktiesības, piemēram, tiesības uz pārtiku, ūdeni, veselības aprūpi, izglītību, nodarbinātību un drošību. Tomēr Āfrikā trīs ceturtdaļām mājsaimniecību patlaban nav drošas piekļuves elektroenerģijai. Elektroenerģija simboliskā un praktiskā ziņā nozīmēja gaismu un zināšanas, un tās pievilcība mudināja jauniešus pārcelties no lauku rajoniem uz elektrificētajiem pilsētu centriem. Iniciatīvas “Enerģiju Āfrikai”, kuras mērķis ir katru gadu piesaistīt investīcijas USD 5 miljardu apjomā, pamatā ir Āfrikas līderu paustā griba, un tā pilnībā balstās uz atjaunojamajām enerģijām.

Uzstājās: Michèle Rivasi, Adjedoue Weidou (Čada), Maurice Ponga, Carlos Zorrinho, Ben Oumar (Nigēra), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambika), Netty Baldeh (Gambija), Lidia Senra Rodríguez, Hermann Razafindravelo (Madagaskara), Elmi Obsieh Wais (Džibutija), Piernicola Pedicini, Jean-Luc Schaffhauser, Ousmane Kaba (Gvineja), Ahamada Soukouna (Mali), Dambert René Ndouane (Kongo Republika), Michael Gahler, Kennedy K. Hamudulu (Zambija), Norbert Neuser, Iriase Pally (Nigērija), Louis Michel un Roberto Ridolfi (Eiropas Komisija).

Locekļi atzinīgi novērtēja emocionālo uzstāšanos un uzsvēra, ka enerģētiskā nabadzība ir daļa no galējas nabadzības un attīstības trūkuma. Locekļi apstiprināja politiskās gribas un ievērojamu publisko investīciju nozīmi enerģijas ražošanā no atjaunojamiem avotiem. ĀKK locekļi izrādīja lielu interesi par iniciatīvas praktiskajiem plāniem, piemēram, Āfrikas Enerģētikas aģentūras izveidi, investīciju mehānismiem un vietējo līdzdalību.

3.   Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesija – “Parīze 2015”

Debates bez rezolūcijas

Roberto Ridolfi (Eiropas Komisija) uzstājās ar ievadrunu.

Uzstājās: Adjedoue Weidou (Čada), Maurice Ponga, Carlos Zorrinho, Purmanund Jhugroo (Maurīcija), Elmi Obsieh Wais (Džibutija), Lidia Senra Rodríguez, Michèle Rivasi, Netty Baldeh (Gambija), Piernicola Pedicini, Mikael Phillips (Jamaika), Teshome Toga (Etiopija), Joyce Laboso (Kenija), Seb Dance un Roberto Ridolfi (Eiropas Komisija).

Locekļi pauda cerību, ka Parīzē notiekošās ANO klimata konferences (COP21) rezultātā izdosies panākt tālejošu un saistošu starptautisku vienošanos klimata jomā. ĀKK locekļi minēja, kā viņu valstis jau vairākos veidos izjūt klimata pārmaiņas un kādus pasākumus ir īstenojušas, lai mazinātu turpmāku globālo sasilšanu un pielāgotos klimata pārmaiņām. Locekļi paziņoja, ka finansējums klimata pārmaiņu jomā, iespējams, ir vissvarīgākais klupšanas akmens sarunās, kaut gan lielākā valstu daļa ir atzinusi nepieciešamību ierobežot un samazināt oglekļa emisiju.

4.   Vispārēja veselības aprūpe

Galvenās debates ar Pasaules Veselības organizācijas ģenerāldirektori Margaret Chan un Pasaules fonda AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai izpilddirektoru Mark Dybul.

Pasaules Veselības organizācijas ģenerāldirektore Margaret Chan (ar videovēstījumu), PVO Globālās malārijas apkarošanas programmas direktors Pedro Alonso un Pasaules fonda AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai izpilddirektors Mark Dybul uzsvēra neseno progresu mirstības no slimībām samazināšanā jaunattīstības valstīs ar vakcināciju, profilaksi, kā arī ar lielāku ārstēšanas pieejamību. Viņi iepazīstināja arī ar pašreizējiem uzdevumiem ceļā uz vispārējas veselības aprūpes panākšanu, tostarp klīniku sadarbību, veselības apdrošināšanas ieviešanu un cenas ziņā pieņemamu zāļu pieejamību.

Uzstājās: Eleni Theocharous, Musa Hussein Naib (Eritreja), Norbert Neuser, Abdoulaye Touré (Kotdivuāra), Charles Goerens, Lidia Senra Rodríguez, Michèle Rivasi, Piernicola Pedicini, Bogdan Brunon Wenta, Anna Zaborska, Walter Seidel (Eiropas Komisija), Pedro Alonso un Mark Dybul.

Locekļi uzsvēra nevienlīdzīgas zāļu un ārstēšanas pieejamības problēmas, vietējo un lauku veselības aprūpes pamatpakalpojumu nozīmi, valstu veselības sistēmu trūkumus nestabilās valstīs un vismazāk attīstītajās valstīs, kas daudzās jaunattīstības valstīs iet roku rokā ar starptautiskā atbalsta un sociālās apdrošināšanas trūkumu. Vairāki locekļi uzsvēra arī sabiedrības veselības politikas panākumus, piemēram, veselības apdrošināšanas sistēmu ieviešanu un malārijas izraisītu nāves gadījumu samazināšanos, kā arī plašāku un lētāku HIV/AIDS ārstējošu pretvīrusa zāļu pieejamību un apņēmās īstenot tālejošu globālu veselības programmu.

Pedro Alonso un Mark Dybul noslēdza debates.

(Sēdi pārtrauca plkst. 12.55 un atsāka plkst. 15.07.)

| Fitz A. JACKSON
  Louis MICHEL | Patrick I. GOMES un
  Luis Marco AGUIRIANO NALDA |
| --- | --- |
| līdzpriekšsēdētāji | līdzģenerālsekretāri |

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Patrick I. GOMES un

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

līdzpriekšsēdētāji

līdzģenerālsekretāri

SĒDI VADĪJA Louis MICHEL,

līdzpriekšsēdētājs

5.   Solidaritātes ekonomika

Viedokļu apmaiņa ar darba, nodarbinātības un sociālās un solidaritātes ekonomikas ministru Nicolas Schmit (Luksemburga)

Nicolas Schmit uzsvēra, ka solidaritātes ekonomikas veicināšana bija viena no Luksemburgas prezidentūras prioritātēm. Viņš uzsvēra, ka ES un ĀKK valstīs aizvien lielāka nozīme ir ekonomikai, kuras centrā ir cilvēks, un ka tai ir potenciāls darbvietu radīšanā jauniešiem, vides problēmu risināšanā un nabadzības un nevienlīdzības mazināšanā. Viņš uzsvēra arī to, ka ir svarīga izglītība, neoficiālās ekonomikas samazināšana un finansēšana, lai solidaritātes ekonomika ĀKK valstīs sasniegtu pilnu potenciālu.

Uzstājās: Arne Gericke, Neena Gill un Laura Agea.

Locekļi atzīmēja, ka solidaritātes ekonomikai ir jāsakņojas vietējā kontekstā, un uzsvēra, ka pilnīgu tās potenciālu var sasniegt tikai ar nepieciešamā tiesiskā regulējuma veicināšanu. Daži locekļi arī aicināja noteikt solidaritātes ekonomiku par pamatu attīstības modelim, kas tiks sekmēts turpmākajās ĀKK un ES partnerattiecībās.

6.   Balsojums par rezolūciju priekšlikumiem, kas iekļauti triju pastāvīgo komiteju iesniegtajos ziņojumos

Līdzpriekšsēdētājs atgādināja asamblejas dalībniekiem par balsošanas procedūrām.

| — | Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda izvērtējums pēc desmit gadus ilgas darbības – efektivitāte un nākotnes perspektīvas
  Politisko lietu komiteja

  Kombo Gberi (Kamerūna) un Mariya Gabriel ziņojums
  Noraidītie grozījumi: 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9.
  Pēc EFDD grupas pieprasījuma par visiem grozījumiem notika atsevišķa balsošana. Pēc EFDD grupas pieprasījuma par 3. un 4. grozījumu notika balsošana pa daļām.
  Šādi grozīto rezolūciju pieņēma ar 57 balsīm par un 6 balsīm pret. |
| --- | --- |

—

Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda izvērtējums pēc desmit gadus ilgas darbības – efektivitāte un nākotnes perspektīvas

Politisko lietu komiteja

Kombo Gberi (Kamerūna) un Mariya Gabriel ziņojums

Noraidītie grozījumi: 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9.

Pēc EFDD grupas pieprasījuma par visiem grozījumiem notika atsevišķa balsošana. Pēc EFDD grupas pieprasījuma par 3. un 4. grozījumu notika balsošana pa daļām.

Šādi grozīto rezolūciju pieņēma ar 57 balsīm par un 6 balsīm pret.

| — | Četrdesmit partnerības gadi – ietekmes uz tirdzniecību un attīstību ĀKK valstīs novērtējums un ĀKK valstu un Eiropas Savienības noturīgu attiecību perspektīvas
  Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja

  Jacob Oulanyah (Uganda) un David Martin ziņojums
  Pieņemtie grozījumi: 1., 2., 3., 4., 4. punkts, 5. punkts, 12. punkts, 21. punkts, 26. punkts, 28. punkts.
  ĀKK locekļu palāta pieprasīja par 1. un 2. grozījumu balsot atsevišķi katrai palātai.
  Verts/ALE grupa pieprasīja balsojumu pa daļām par 5., 12. un 26. punktu.
  PPE un ALDE grupas pieprasīja balsojumu pa daļām par 21. punktu.
  Noraidītie grozījumi: 3. punkts, 7. punkts, D apsvērums, G apsvērums, I apsvērums, J apsvērums.
  PPE un ALDE grupas pieprasīja balsot atsevišķi katrai palātai par 7. punktu, D apsvērumu, G apsvērumu, I apsvērumu un J apsvērumu.
  Zaudēja aktualitāti: 16. punkts.
  PPE un ALDE grupas pieprasīja balsojumu pa daļām un katras palātas balsojumu atsevišķi.
  Klātesošie locekļi pieņēma šādi grozīto rezolūciju, 1 loceklim balsojot pret. |
| --- | --- |

—

Četrdesmit partnerības gadi – ietekmes uz tirdzniecību un attīstību ĀKK valstīs novērtējums un ĀKK valstu un Eiropas Savienības noturīgu attiecību perspektīvas

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja

Jacob Oulanyah (Uganda) un David Martin ziņojums

Pieņemtie grozījumi: 1., 2., 3., 4., 4. punkts, 5. punkts, 12. punkts, 21. punkts, 26. punkts, 28. punkts.

ĀKK locekļu palāta pieprasīja par 1. un 2. grozījumu balsot atsevišķi katrai palātai.

Verts/ALE grupa pieprasīja balsojumu pa daļām par 5., 12. un 26. punktu.

PPE un ALDE grupas pieprasīja balsojumu pa daļām par 21. punktu.

Noraidītie grozījumi: 3. punkts, 7. punkts, D apsvērums, G apsvērums, I apsvērums, J apsvērums.

PPE un ALDE grupas pieprasīja balsot atsevišķi katrai palātai par 7. punktu, D apsvērumu, G apsvērumu, I apsvērumu un J apsvērumu.

Zaudēja aktualitāti: 16. punkts.

PPE un ALDE grupas pieprasīja balsojumu pa daļām un katras palātas balsojumu atsevišķi.

Klātesošie locekļi pieņēma šādi grozīto rezolūciju, 1 loceklim balsojot pret.

| — | Rezolūcija par to, kā uzlabot ekonomiskos un sociālos apstākļus jaunattīstības valstīs, ietverot ģimenes uzņēmumu ieguldījumu, lai novērstu katastrofas veselības jomā
  Sociālo lietu un vides komiteja

  Ibrahim R. Bundu (Sjerraleone) un Arne Gericke ziņojums.
  Pieņemtie grozījumi: 11. punkts, 12. punkts, 24. punkts, 34. punkts, K apsvērums, P apsvērums.
  PPE un ALDE grupas pieprasīja balsot atsevišķi katrai palātai par 11. punktu, 12. punktu, K apsvērumu un P apsvērumu.
  Verts/ALE grupa pieprasīja balsojumu pa daļām par 34. punktu.
  PPE un ALDE grupas pieprasīja balsojumu pa daļām par 12. punktu.
  Noraidītie grozījumi: 1., 2., 15. punkts, 44. punkts, 45. punkts.
  PPE grupa pieprasīja balsot atsevišķi katrai palātai par 1. un 2. grozījumu, 15. punktu un 45. punktu.
  PPE grupa pieprasīja balsojumu atsevišķi pa palātām par 44. punktu.
  Šādi grozīto rezolūciju pieņēma ar 68 balsīm par un 1 deputāts atturējās. |
| --- | --- |

—

Rezolūcija par to, kā uzlabot ekonomiskos un sociālos apstākļus jaunattīstības valstīs, ietverot ģimenes uzņēmumu ieguldījumu, lai novērstu katastrofas veselības jomā

Sociālo lietu un vides komiteja

Ibrahim R. Bundu (Sjerraleone) un Arne Gericke ziņojums.

Pieņemtie grozījumi: 11. punkts, 12. punkts, 24. punkts, 34. punkts, K apsvērums, P apsvērums.

PPE un ALDE grupas pieprasīja balsot atsevišķi katrai palātai par 11. punktu, 12. punktu, K apsvērumu un P apsvērumu.

Verts/ALE grupa pieprasīja balsojumu pa daļām par 34. punktu.

PPE un ALDE grupas pieprasīja balsojumu pa daļām par 12. punktu.

Noraidītie grozījumi: 1., 2., 15. punkts, 44. punkts, 45. punkts.

PPE grupa pieprasīja balsot atsevišķi katrai palātai par 1. un 2. grozījumu, 15. punktu un 45. punktu.

PPE grupa pieprasīja balsojumu atsevišķi pa palātām par 44. punktu.

Šādi grozīto rezolūciju pieņēma ar 68 balsīm par un 1 deputāts atturējās.

7.   Balsojums par steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem

| — | Rezolūcija par migrāciju, cilvēktiesībām un bēgļiem humanitāru iemeslu dēļ
  Pieņemtie grozījumi: 12. punkta 1. daļa, 28. punkts, D apsvērums.
  PPE grupa pieprasīja balsot atsevišķi katrai palātai par 12. punkta 1. daļu, 28. punktu un D apsvērumu.
  Noraidītie grozījumi: 1., 2., 3. punkts, 12. punkta 2. daļa.
  PPE grupa pieprasīja balsot atsevišķi katrai palātai un balsot pa daļām par 12. punkta 2. daļu.
  Klātesošie locekļi pieņēma šādi grozīto rezolūciju, 4 locekļiem atturoties. |
| --- | --- |

—

Rezolūcija par migrāciju, cilvēktiesībām un bēgļiem humanitāru iemeslu dēļ

Pieņemtie grozījumi: 12. punkta 1. daļa, 28. punkts, D apsvērums.

PPE grupa pieprasīja balsot atsevišķi katrai palātai par 12. punkta 1. daļu, 28. punktu un D apsvērumu.

Noraidītie grozījumi: 1., 2., 3. punkts, 12. punkta 2. daļa.

PPE grupa pieprasīja balsot atsevišķi katrai palātai un balsot pa daļām par 12. punkta 2. daļu.

Klātesošie locekļi pieņēma šādi grozīto rezolūciju, 4 locekļiem atturoties.

| — | Rezolūcija par stāvokli Burundi pēc vēlēšanām
  Pieņemtie grozījumi: mutiskais grozījums Nr. 1, mutiskais grozījums Nr. 2.
  Zaudēja aktualitāti: balsojums pa daļām par 17. punktu.

  EFDD grupa pieprasīja balsojumu pa daļām par 17. punktu.
  Klātesošie locekļi pieņēma šādi grozīto rezolūciju, 1 loceklim balsojot pret. |
| --- | --- |

—

Rezolūcija par stāvokli Burundi pēc vēlēšanām

Pieņemtie grozījumi: mutiskais grozījums Nr. 1, mutiskais grozījums Nr. 2.

Zaudēja aktualitāti: balsojums pa daļām par 17. punktu.

EFDD grupa pieprasīja balsojumu pa daļām par 17. punktu.

Klātesošie locekļi pieņēma šādi grozīto rezolūciju, 1 loceklim balsojot pret.

8.   Dažādi jautājumi

Apstiprināja protokolu sanāksmēm, kas notika pirmdien, 2015. gada 7. decembra pēcpusdienā un otrdien, 2015. gada 8. decembra priekšpusdienā un pēcpusdienā.

Līdzpriekšsēdētājs Louis Michel paziņoja, ka līdzpriekšsēdētāja Fitz A. Jackson pilnvaru laiks ir beidzies un ka viņu ĀKK līdzpriekšsēdētāja amatā aizstās Netty Baldeh (Gambija). L. Michel pateicās F. A. Jackson par viņa darbu un apņēmību un novēlēja veiksmi turpmākajā darbībā.

Līdzpriekšsēdētājs Fitz A. Jackson pateicās Louis Michel un visai asamblejai par atzinību un pilnu atbalstu savu pilnvaru laikā.

9.   Apvienotās parlamentārās asamblejas 31. sesijas norises laiks un vieta

Apvienotās parlamentārās asamblejas 31. sesija notiks 2016. gada 13.–15. jūnijā. Vieta tiks apstiprināta vēlāk.

(Sēdi slēdza plkst. 16.32.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

līdzpriekšsēdētāji

Patrick I. GOMES un

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

līdzģenerālsekretāri

---

I PIELIKUMS

APVIENOTĀS PARLAMENTĀRĀS ASAMBLEJAS LOCEKĻU SARAKSTS ALFABĒTA KĀRTĪBĀ

| ĀKK valstu grupas pārstāvji | EP pārstāvji |
| --- | --- |
| JACKSON (JAMAIKA), līdzpriekšsēdētājs | MICHEL, līdzpriekšsēdētājs |
| ANGOLA
  ANTIGVA UN BARBUDA
  BAHAMU SALAS
  BARBADOSA (PV)
  BELIZA
  BENINA
  BOTSVĀNA
  BURKINAFASO
  BURUNDI
  KAMERŪNA
  KABOVERDE
  CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA
  ČADA (PV)
  KOMORU SALAS
  KONGO (DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA) (PV)
  KONGO REPUBLIKA
  KUKA SALAS
  KOTDIVUĀRA
  DŽIBUTIJA
  DOMINIKA
  DOMINIKĀNAS REPUBLIKA
  EKVATORIĀLĀ GVINEJA (*)

  ERITREJA
  ETIOPIJA (PV)
  FIDŽI
  GABONA
  GAMBIJA
  GANA
  GRENĀDA
  GVINEJA
  GVINEJA-BISAVA
  GAJĀNA
  HAITI
  KENIJA
  KIRIBATI
  LESOTO
  LIBĒRIJA
  MADAGASKARA
  MALĀVIJA (PV)
  MALI
  MĀRŠALA SALU REPUBLIKA
  MAURITĀNIJA
  MAURĪCIJA
  MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS
  MOZAMBIKA (PV)
  NAMĪBIJA
  NAURU
  NIGĒRA
  NIGĒRIJA (PV)
  NIUE (PV)
  PALAU
  PAPUA-JAUNGVINEJA
  RUANDA
  SENKITSA UN NEVISA
  SENTLŪSIJA
  SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS
  SAMOA
  SANTOME UN PRINSIPI
  SENEGĀLA (PV)
  SEIŠELAS
  SJERRALEONE
  ZĀLAMANA SALAS
  SOMĀLIJA
  DIENVIDĀFRIKA
  SUDĀNA (PV) (*)

  SURINAMA (PV)
  SVAZILENDA
  TANZĀNIJA
  AUSTRUMTIMORA
  TOGO
  TONGA (PV)
  TRINIDĀDA UN TOBAGO
  TUVALU
  UGANDA
  VANUATU
  ZAMBIJA
  ZIMBABVE | ADINOLFI


  AGEA


  ALIOT


  ARENA


  BAY


  BEARDER


  BUONANNO


  CAMPBELL BANNERMAN


  CASA


  CZESAK (PV)


  CHAUPRADE


  CHRISTENSEN


  CORRAO


  DANCE


  DELAHAYE


  DE SARNEZ


  ENGSTRÖM


  ESTARÀS FERRAGUT


  FERRARA


  FERREIRA (PV)


  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ


  FLORENZ


  GABRIEL


  GÁL


  GARDIAZABAL RUBIAL


  GEBHARDT


  GERICKE


  GERINGER DE OEDENBERG


  GIRAUTA VIDAL


  GIUFFRIDA


  GOERENS


  GRIESBECK


  GUERRERO SALOM


  HANNAN (PV)


  HERRANZ GARCÍA


  HETMAN


  HEUBUCH


  KARSKI


  KYENGE (PV)


  LÓPEZ AGUILAR (PV)


  LÖSING


  MCAVAN


  MANSCOUR (PV)


  MARUSIK


  MIZZI


  MUSELIER (PV)


  MUSSOLINI


  NART (PV)


  NEGRESCU


  NEUSER


  NOICHL


  OMARJEE


  PAPADIMOULIS


  PEDICINI (PV)


  POGLIESE


  POREBA


  RIVASI (PV)


  ROLIN


  ROSATI


  RUAS (PV)


  SALVINI


  SARGENTINI


  SCHREIJER-PIERIK


  SENRA RODRÍGUEZ


  STIER


  STOLOJAN


  THOMAS


  VAIDERE


  VALERO


  WENTA


  WERNER


  WIELAND


  WIŚNIEWSKA (PV)


  ZÁBORSKÁ


  ZELLER


  ZORRINHO


  ZWIEFKA |

ĀKK valstu grupas pārstāvji

EP pārstāvji

JACKSON (JAMAIKA), līdzpriekšsēdētājs

MICHEL, līdzpriekšsēdētājs

ANGOLA

ANTIGVA UN BARBUDA

BAHAMU SALAS

BARBADOSA (PV)

BELIZA

BENINA

BOTSVĀNA

BURKINAFASO

BURUNDI

KAMERŪNA

KABOVERDE

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

ČADA (PV)

KOMORU SALAS

KONGO (DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA) (PV)

KONGO REPUBLIKA

KUKA SALAS

KOTDIVUĀRA

DŽIBUTIJA

DOMINIKA

DOMINIKĀNAS REPUBLIKA

EKVATORIĀLĀ GVINEJA (*)

ERITREJA

ETIOPIJA (PV)

FIDŽI

GABONA

GAMBIJA

GANA

GRENĀDA

GVINEJA

GVINEJA-BISAVA

GAJĀNA

HAITI

KENIJA

KIRIBATI

LESOTO

LIBĒRIJA

MADAGASKARA

MALĀVIJA (PV)

MALI

MĀRŠALA SALU REPUBLIKA

MAURITĀNIJA

MAURĪCIJA

MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS

MOZAMBIKA (PV)

NAMĪBIJA

NAURU

NIGĒRA

NIGĒRIJA (PV)

NIUE (PV)

PALAU

PAPUA-JAUNGVINEJA

RUANDA

SENKITSA UN NEVISA

SENTLŪSIJA

SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS

SAMOA

SANTOME UN PRINSIPI

SENEGĀLA (PV)

SEIŠELAS

SJERRALEONE

ZĀLAMANA SALAS

SOMĀLIJA

DIENVIDĀFRIKA

SUDĀNA (PV) (*)

SURINAMA (PV)

SVAZILENDA

TANZĀNIJA

AUSTRUMTIMORA

TOGO

TONGA (PV)

TRINIDĀDA UN TOBAGO

TUVALU

UGANDA

VANUATU

ZAMBIJA

ZIMBABVE

ADINOLFI

AGEA

ALIOT

ARENA

BAY

BEARDER

BUONANNO

CAMPBELL BANNERMAN

CASA

CZESAK (PV)

CHAUPRADE

CHRISTENSEN

CORRAO

DANCE

DELAHAYE

DE SARNEZ

ENGSTRÖM

ESTARÀS FERRAGUT

FERRARA

FERREIRA (PV)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GABRIEL

GÁL

GARDIAZABAL RUBIAL

GEBHARDT

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIRAUTA VIDAL

GIUFFRIDA

GOERENS

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HANNAN (PV)

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

KARSKI

KYENGE (PV)

LÓPEZ AGUILAR (PV)

LÖSING

MCAVAN

MANSCOUR (PV)

MARUSIK

MIZZI

MUSELIER (PV)

MUSSOLINI

NART (PV)

NEGRESCU

NEUSER

NOICHL

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI (PV)

POGLIESE

POREBA

RIVASI (PV)

ROLIN

ROSATI

RUAS (PV)

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

SENRA RODRÍGUEZ

STIER

STOLOJAN

THOMAS

VAIDERE

VALERO

WENTA

WERNER

WIELAND

WIŚNIEWSKA (PV)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

POLITIKAS LIETU KOMITEJA

| Komitejas locekļi no ĀKK valstīm | EP deputāti |
| --- | --- |
| SHUMBA (ZIMBABVE), līdzpriekšsēdētājs

  TRAORÉ (BURKINAFASO), PV

  WAIS (DŽIBUTIJA), PV | GOERENS (aizstāj M. GAHLER), līdzpriekšsēdētājs

  ZELLER, PV

  GUERRERO SALOM, PV |
| ANTIGVA UN BARBUDA

  GBIAN (BENINA)

  OWONA KONO (KAMERŪNA)
  CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA
  KOMORU SALAS
  KONGO REPUBLIKA

  TOURÉ (KOTDIVUĀRA)

  SUDHAKAR (FIDŽI)

  GREENIDGE (GAJĀNA)
  HAITI

  PHILLIPS (JAMAIKA)

  GITURA (KENIJA)
  LIBĒRIJA
  MALĀVIJA

  COULIBALY (MALI)
  MĀRŠALA SALAS

  SITHOLE (MOZAMBIKA)
  NAURU
  SENVINSENTA UN GRENADĪNAS

  ACKSON MWANSASU (TANZĀNIJA)

  FILIPE (AUSTRUMTIMORA)
  TOGO
  TUVALU | ADINOLFI


  CASA


  CEBALLOS


  CORRAO


  DANCE


  DUDA


  ENGSTRÖM


  GABRIEL


  GAL


  GEBHARDT


  KARSKI


  KYENGE


  LEWER


  LÖSING


  LÓPEZ AGUILAR


  MICHEL


  PHILIPPOT


  POGLIESE


  RUAS


  WERNER


  WIELAND


  ZORRINHO


  ZWIEFKA |

Komitejas locekļi no ĀKK valstīm

EP deputāti

SHUMBA (ZIMBABVE), līdzpriekšsēdētājs

TRAORÉ (BURKINAFASO), PV

WAIS (DŽIBUTIJA), PV

GOERENS (aizstāj M. GAHLER), līdzpriekšsēdētājs

ZELLER, PV

GUERRERO SALOM, PV

ANTIGVA UN BARBUDA

GBIAN (BENINA)

OWONA KONO (KAMERŪNA)

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

KOMORU SALAS

KONGO REPUBLIKA

TOURÉ (KOTDIVUĀRA)

SUDHAKAR (FIDŽI)

GREENIDGE (GAJĀNA)

HAITI

PHILLIPS (JAMAIKA)

GITURA (KENIJA)

LIBĒRIJA

MALĀVIJA

COULIBALY (MALI)

MĀRŠALA SALAS

SITHOLE (MOZAMBIKA)

NAURU

SENVINSENTA UN GRENADĪNAS

ACKSON MWANSASU (TANZĀNIJA)

FILIPE (AUSTRUMTIMORA)

TOGO

TUVALU

ADINOLFI

CASA

CEBALLOS

CORRAO

DANCE

DUDA

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAL

GEBHARDT

KARSKI

KYENGE

LEWER

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

PHILIPPOT

POGLIESE

RUAS

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

EKONOMIKAS ATTĪSTĪBAS, FINANŠU UN TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA

| Komitejas locekļi no ĀKK valstīm | EP deputāti |
| --- | --- |
| THOMPSON (TRINIDĀDA UN TOBAGO), līdzpriekšsēdētājs

  TANNA (UGANDA), PV

  TU’I’AFITU (TONGA), PV | FERRARA, līdzpriekšsēdētājs

  ESTARÀS FERRAGUT, PV

  MANSCOUR, PV |
| THOMPSON (BARBADOSA)

  MANGOLE (BOTSVĀNA)

  GAHWAYI (BURUNDI)

  SANCHES (KABOVERDE)

  UMBA (KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA)

  MANANA (EKVATORIĀLĀ GVINEJA) (**)


  TOGA CHANAKA (ETIOPIJA)

  KABA (GVINEJA)

  MANÉ (GVINEJA BISAVA)
  KIRIBATI

  LIAHOSOA (MADAGASKARA)

  NEKUNDI (NAMĪBIJA)

  OGBUOJI (NIGĒRIJA)
  NIUE
  SANTOME UN PRINSIPI

  SALL (SENEGĀLA)
  ZĀLAMANA SALAS
  SENTKITSA UN NEVISA
  SENTLŪSIJA

  ABDALLA (SUDĀNA) (**)

  SURINAMA

  DLAMINI (SVAZILENDA)

  HAMUDULU (ZAMBIJA) | ARENA


  BAY


  CAMPBELL BANNERMAN


  DE SARNEZ


  DELAHAYE


  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ


  FLORENZ


  GIRAUTA VIDAL


  GRIESBECK


  HANNAN


  MIZZI


  MUSELIER


  NEGRESCU


  OMARJEE


  PAPADIMOULIS


  PEDICINI


  ROSATI


  SALVINI


  SARGENTINI


  SCHREIJER-PIERIK


  STOLOJAN


  THOMAS


  WENTA |

Komitejas locekļi no ĀKK valstīm

EP deputāti

THOMPSON (TRINIDĀDA UN TOBAGO), līdzpriekšsēdētājs

TANNA (UGANDA), PV

TU’I’AFITU (TONGA), PV

FERRARA, līdzpriekšsēdētājs

ESTARÀS FERRAGUT, PV

MANSCOUR, PV

THOMPSON (BARBADOSA)

MANGOLE (BOTSVĀNA)

GAHWAYI (BURUNDI)

SANCHES (KABOVERDE)

UMBA (KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA)

MANANA (EKVATORIĀLĀ GVINEJA) (**)

TOGA CHANAKA (ETIOPIJA)

KABA (GVINEJA)

MANÉ (GVINEJA BISAVA)

KIRIBATI

LIAHOSOA (MADAGASKARA)

NEKUNDI (NAMĪBIJA)

OGBUOJI (NIGĒRIJA)

NIUE

SANTOME UN PRINSIPI

SALL (SENEGĀLA)

ZĀLAMANA SALAS

SENTKITSA UN NEVISA

SENTLŪSIJA

ABDALLA (SUDĀNA) (**)

SURINAMA

DLAMINI (SVAZILENDA)

HAMUDULU (ZAMBIJA)

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

DE SARNEZ

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GIRAUTA VIDAL

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

WENTA

SOCIĀLO LIETU UN VIDES KOMITEJA

| Komitejas locekļi no ĀKK valstīm | EP deputāti |
| --- | --- |
| MANGOUALA (GABONA), līdzpriekšsēdētājs

  BALDEH (GAMBIJA), PV

  JIMÉNEZ (DOMINIKĀNAS REPUBLIKA), PV | RIVASI, līdzpriekšsēdētājs

  AGEA, PV

  MUSSOLINI, PV |
| ANGOLA
  BAHAMU SALAS
  BELIZA

  WEIDOU (ČADA)
  KUKA SALAS
  DOMINIKA

  NAIB (ERITREJA)

  AMOATEY (GANA)
  GRENĀDA

  SEKATLE (LESOTO)

  BOUNA (MAURITĀNIJA)
  MAURĪCIJA
  MIKRONĒZIJAS (FEDERATĪVĀS VALSTIS)

  TONDY (NIGĒRA)
  PALAU
  PAPUA-JAUNGVINEJA
  RUANDA
  SAMOA
  SEIŠELAS

  BUNDU (SJERRALEONE)
  SOMĀLIJA
  DIENVIDĀFRIKA

  LENGKON (VANUATU) | ALIOT


  BEARDER


  BUONANNO


  CHRISTENSEN


  FERREIRA


  GARDIAZÁBAL RUBIAL


  GERICKE


  GERINGER DE OEDENBERG


  GIUFFRIDA


  HERRANZ GARCÍA


  HETMAN


  HEUBUCH


  MARUSIK


  MAVAN


  NART


  NEUSER


  NOICHL


  ROLIN


  SENRA RODRÍGUEZ


  VAIDERE


  WIŚNIEWSKA


  ZABORSKA |

Komitejas locekļi no ĀKK valstīm

EP deputāti

MANGOUALA (GABONA), līdzpriekšsēdētājs

BALDEH (GAMBIJA), PV

JIMÉNEZ (DOMINIKĀNAS REPUBLIKA), PV

RIVASI, līdzpriekšsēdētājs

AGEA, PV

MUSSOLINI, PV

ANGOLA

BAHAMU SALAS

BELIZA

WEIDOU (ČADA)

KUKA SALAS

DOMINIKA

NAIB (ERITREJA)

AMOATEY (GANA)

GRENĀDA

SEKATLE (LESOTO)

BOUNA (MAURITĀNIJA)

MAURĪCIJA

MIKRONĒZIJAS (FEDERATĪVĀS VALSTIS)

TONDY (NIGĒRA)

PALAU

PAPUA-JAUNGVINEJA

RUANDA

SAMOA

SEIŠELAS

BUNDU (SJERRALEONE)

SOMĀLIJA

DIENVIDĀFRIKA

LENGKON (VANUATU)

ALIOT

BEARDER

BUONANNO

CHRISTENSEN

FERREIRA

GARDIAZÁBAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

MARUSIK

MAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRÍGUEZ

VAIDERE

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(*)  Ar novērotāja statusu.

(**)  Ar novērotāja statusu.

---

II PIELIKUMS

APMEKLĒJUMA REĢISTRS SESIJAI, KAS NORISINĀJĀS BRISELĒ (BEĻĢIJĀ), 2015. GADA 7.–9. DECEMBRĪ

| JACKSON (JAMAIKA), līdzpriekšsēdētājs | MICHEL, līdzpriekšsēdētājs |
| --- | --- |
| PEREIRA (ANGOLA)

  THOMPSON (BARBADOSA) (PV)

  PEYREFITTE (BELIZA)

  GBIAN (BENINA)

  MANGOLE (BOTSVĀNA)

  SANOU (BURKINAFASO)

  NIYONGABO (BURUNDI)

  OWONA KONO (KAMERŪNA)

  SANCHES (KABOVERDE)

  WEIDOU (ČADA) (PV)

  LUHONGE KABINDA NGOY (KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA) (PV)

  NDOUANE (KONGO REPUBLIKA)

  PUNA (KUKA SALAS)

  TOURÉ (KOTDIVUĀRA)

  WAIS (DŽIBUTIJA)

  ISHMAEL (DOMINIKA)

  JIMÉNEZ (DOMINIKĀNAS REPUBLIKA)

  NAIB (ERITREJA)

  TOGA CHANAKA (ETIOPIJA) (PV)

  SUDHAKAR (FIDŽI)

  MANGOUALA (GABONA)

  BALDEH (GAMBIJA)

  AMOATEY (GANA)

  KABA (GVINEJA)

  MANÉ (GVINEJA BISAVA)

  GREENIDGE (GAJĀNA)

  PHILLIPS (JAMAIKA)

  LABOSO (KENIJA)

  SEKATLE (LESOTO)

  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKARA)

  SOUKOUNA (MALI)

  BOUNA (MAURITĀNIJA)

  JHUGROO (MAURĪCIJA)

  SITHOLE (MOZAMBIKA) (PV)

  NEKUNDI (NAMĪBIJA)

  TONDY (NIGĒRA)

  PALLY (NIGĒRIJA) (PV)

  MARO (PAPUA-JAUNGVINEJA)

  MUSARE (RUANDA)

  HIPPOLYTE-BAUWENS (SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS)

  BUNDU (SJERRALEONE)

  IBROW (SOMĀLIJA)

  MAHLALELA (DIENVIDĀFRIKA)

  TOUM (SUDĀNA) (PV) (*)


  DLAMINI (SVAZILENDA)

  ACKSON MWANSASU (TANZĀNIJA)

  FILIPE (AUSTRUMTIMORA)

  IBRAHIMA (TOGO)

  BROOKS (TRINIDĀDA UN TOBĀGO)

  TAUSI (TUVALU)

  OULANYAH (UGANDA)

  LENGKON (VANUATU)

  HAMUDULU (ZAMBIJA)

  SHUMBA (ZIMBABVE) | ADINOLFI
   (2)
   (3)


  AGEA
   (3)


  ARENA
   (1)


  BEARDER


  CHAUPRADE


  CHRISTENSEN
   (2)
   (3)


  CORRAO
   (1)
   (3)


  COZZOLINO
   (3)


  CZESAK
   (3)


  DANCE
   (3)


  DELI
   (3) (aizstāj D. CASA)

  DE SARNEZ
   (1)


  ESTARAS FERRAGUT
   (2)


  FERREIRA
   (2)
   (3)


  GABRIEL
   (1)
   (2)


  GAL


  GAHLER (aizstāj F. RUAS)

  GERICKE
   (2)
   (3)


  GILL
   (3)(aizstāj V. NEGRESCU)

  GIUFFRIDA
   (1)
   (3)


  GOERENS
   (3)


  GRIESBECK


  GUERRERA SALOM


  HETMAN
   (3)


  HEUBUCH


  JIMÉNEZ-BECERRIL BARRIO
   (3)


  KYENGE


  LEINEN
   (1)
   (2)


  LÓPEZ AGUILAR


  MIZZI
   (2)
   (3)


  NEUSER


  NOICHL
   (3)


  PEDICINI
   (3)


  POGLIESE
   (3)


  PONGA (aizstāj A. MUSSOLINI)

  RIVASI


  SCHAFFHAUSER
   (3)


  SENRA RODRÌGUEZ


  SIYLIKIOTIS
   (2)


  STIER
   (2)


  STOLOJAN
   (1)
   (3)


  THEOCHAROUS (aizstāj S. POGLIESE)

  VAIDERE
   (3)


  VALERO


  WARD
   (2)


  WENTA


  WIELAND
   (3)


  WISNIEWSKA
   (1)


  ZABORSKA


  ZELLER


  ZORRINHO


  ZWIEFKA |

JACKSON (JAMAIKA), līdzpriekšsēdētājs

MICHEL, līdzpriekšsēdētājs

PEREIRA (ANGOLA)

THOMPSON (BARBADOSA) (PV)

PEYREFITTE (BELIZA)

GBIAN (BENINA)

MANGOLE (BOTSVĀNA)

SANOU (BURKINAFASO)

NIYONGABO (BURUNDI)

OWONA KONO (KAMERŪNA)

SANCHES (KABOVERDE)

WEIDOU (ČADA) (PV)

LUHONGE KABINDA NGOY (KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA) (PV)

NDOUANE (KONGO REPUBLIKA)

PUNA (KUKA SALAS)

TOURÉ (KOTDIVUĀRA)

WAIS (DŽIBUTIJA)

ISHMAEL (DOMINIKA)

JIMÉNEZ (DOMINIKĀNAS REPUBLIKA)

NAIB (ERITREJA)

TOGA CHANAKA (ETIOPIJA) (PV)

SUDHAKAR (FIDŽI)

MANGOUALA (GABONA)

BALDEH (GAMBIJA)

AMOATEY (GANA)

KABA (GVINEJA)

MANÉ (GVINEJA BISAVA)

GREENIDGE (GAJĀNA)

PHILLIPS (JAMAIKA)

LABOSO (KENIJA)

SEKATLE (LESOTO)

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKARA)

SOUKOUNA (MALI)

BOUNA (MAURITĀNIJA)

JHUGROO (MAURĪCIJA)

SITHOLE (MOZAMBIKA) (PV)

NEKUNDI (NAMĪBIJA)

TONDY (NIGĒRA)

PALLY (NIGĒRIJA) (PV)

MARO (PAPUA-JAUNGVINEJA)

MUSARE (RUANDA)

HIPPOLYTE-BAUWENS (SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS)

BUNDU (SJERRALEONE)

IBROW (SOMĀLIJA)

MAHLALELA (DIENVIDĀFRIKA)

TOUM (SUDĀNA) (PV) (*)

DLAMINI (SVAZILENDA)

ACKSON MWANSASU (TANZĀNIJA)

FILIPE (AUSTRUMTIMORA)

IBRAHIMA (TOGO)

BROOKS (TRINIDĀDA UN TOBĀGO)

TAUSI (TUVALU)

OULANYAH (UGANDA)

LENGKON (VANUATU)

HAMUDULU (ZAMBIJA)

SHUMBA (ZIMBABVE)

ADINOLFI
   (2)
   (3)

AGEA
   (3)

ARENA
   (1)

BEARDER

CHAUPRADE

CHRISTENSEN
   (2)
   (3)

CORRAO
   (1)
   (3)

COZZOLINO
   (3)

CZESAK
   (3)

DANCE
   (3)

DELI
   (3) (aizstāj D. CASA)

DE SARNEZ
   (1)

ESTARAS FERRAGUT
   (2)

FERREIRA
   (2)
   (3)

GABRIEL
   (1)
   (2)

GAL

GAHLER (aizstāj F. RUAS)

GERICKE
   (2)
   (3)

GILL
   (3)(aizstāj V. NEGRESCU)

GIUFFRIDA
   (1)
   (3)

GOERENS
   (3)

GRIESBECK

GUERRERA SALOM

HETMAN
   (3)

HEUBUCH

JIMÉNEZ-BECERRIL BARRIO
   (3)

KYENGE

LEINEN
   (1)
   (2)

LÓPEZ AGUILAR

MIZZI
   (2)
   (3)

NEUSER

NOICHL
   (3)

PEDICINI
   (3)

POGLIESE
   (3)

PONGA (aizstāj A. MUSSOLINI)

RIVASI

SCHAFFHAUSER
   (3)

SENRA RODRÌGUEZ

SIYLIKIOTIS
   (2)

STIER
   (2)

STOLOJAN
   (1)
   (3)

THEOCHAROUS (aizstāj S. POGLIESE)

VAIDERE
   (3)

VALERO

WARD
   (2)

WENTA

WIELAND
   (3)

WISNIEWSKA
   (1)

ZABORSKA

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

Piedalījās arī:

ANGOLA

SIMBRÃO DE CARVALHO

TEIXERA

RESCOVA

BRAVO

ANTONIO

COSTA DE JESUS

ANTÓNIO DA GAMA GUIM

BARBADOSA

CHANDLER

BENINA

NDAH

DAGNIHO

GBENOU

AHONOUKOUN

GBENONCHI

OGUIDAN

BOTSVĀNA

NGAKA

OUTLULE

MOSINKI

NTONGANA

MATAMBO

BURKINAFASO

OUEDRAOGO

BONKOUNGOU’

DRABO

BONKOUNGOU’

BURUNDI

NTAKARUTIMANA

GAHWAYI

NAHAYO

SUKUNOBA

NDUWUMWAMI

MUKESHAIMANA

BAVUGAMENSHI

BIMENYIMANA

KAMERŪNA

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

DAOUDA

KONGO REPUBLIKA

BOUNKOULOU

DOUMA

TOLOKOUM

KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA

MABAYA GIZI AMINE

KILOSHO BULAMBO

MOLIWA MOLEKO

MAKA BASIALA

KATUMWA

LIHAU EBUA

NGOY MWAMBA

MUKENDI KABAMBI

AIMA TSHANDIA

SILUVANGII UMBA

NGINDU KABUNDI BIDUAYA

PIKA

KOTDIVUĀRA

TOURÉ

SANGANOKO MINATA

DŽIBUTIJA

GOUMANEH

ABDI SAID

BOURHAN ALI

ERITREJA

TEKLE

HAGOS

ETIOPIJA

TEKLEHAIMANOT

GELETA

SUDHAKAR

SARAN

SINGH

LEDUA

GABONA

NZEH ELLANG

OWONO NGUEMA

JOUMAS (SALAMBA)

BEWOTSE

RISSONGA

BEWOTSE

YALIS

TISIABA

GAMBIJA

SILLAH

NJIE

OJANG

BOJANG

JAITEH

CAMARA

GANA

ASAMOAH

NSIAH

OKAIKOE

GVINEJA

SYLLA

DIALLO

BAH

SYLLA

DIALLO

TOURÉ

GVINEJA-BISAVA

MANÉ

DIAS

GAJĀNA

GREENIDGE

McDONALD

NAUGHTON

KENIJA

KEMBI GITURA

ADEN

MURIUKI

MUNYUA

NJAU

NZUSI

NTHIWA

LESOTO

MAHASE-MOILOA

KOTO

MAPHIKE

MADAGASKARA

RATEFIARIVONY

RAKOTOMANJATO

NORBERT RICHARD

RAJAON

RAZAFISON

MALĀVIJA

KALEBE

MWANYULA

MAKANDE

MUNTHALI

MALI

CISSÉ

MOHAMED

DIALLO

COULIBALY

MAURITĀNIJA

CHEIN

SOUEID AHMED

MARRAKCHY

WANE

GHRIB

MAURĪCIJA

DILLUM

MUNGUR

RAMDIN

MARIE

MOZAMBIKA

NAMBURETE

NEMBA UAIENE

MATE

DAVA

NAMĪBIJA

VENAANI

ALEY

RUMPF

HIYANDJUA

APOLLUS

NIGĒRA

OUSMANE

CHEGOU

FOUKORI

TONDY

MAINA

NIGĒRIJA

JOSHUA

OGBUOJI

OLATUNBOSUN

ABUBAKAR

OKORIE

NSIEGBE

YUNUSA

RABIU

AKPAN

SULU-GAMBARI

OWUH

ALUYA

OLAGESHIN

PAPUA-JAUNGVINEJA

MANDURU

RUANDA

MUSARE

SENVINSENTA UN GRENADĪNAS

HIPPOLYTE-BAUWENS

SAMOA

MAIN

SJERRALEONE

BUNDU

LEWALLY

KUYEMBEH

KOROMA

SOMĀLIJA

IBROW

FAQI

DIENVIDĀFRIKA

MAMPURU

BERGMANN

ROTHKEGEL

KHUZWAYO

MADLALA

SUDĀNA

AGLA

AL-TAYEB

AHMED

BABIKER SALAH

SVAZILENDA

DLAMINI

TANZĀNIJA

NICHOLAS MATIKO

KAWAMALA

ČADA

ADJI

TEKILIO

BOUKAR

AUSTRUMTIMORA

FILIPE

MARTINS

TOGO

M’BEOU

ABIGUIME

FABRE

LAWSON

AZILAN

TRINIDĀDA UN TOBAGO

EXETER

TUVALU

LEUELU

UGANDA

TANNA

BAKO

KATUNGWE

KIBIRIGE

ROBINSON

AWOR

KAGANZI

LUGWARO

VANUATU

JOY

KOUBACK

TIMAKATA

ZAMBIJA

KABWE

MUBANGA

CHIBULA

NAKAPONDA

KACHALI

ZIMBABVE

ZINDI

MLOTSHWA

CHIFAMBA

CHIPARE

SAMASUWO

CHIDAWANYIKA

NYAMUKAPA

ĀKK PADOME

Lesoto finanšu ministrs, ĀKK Padomes priekšsēdētājs MAMPHONO KHAKETLA

ES PADOME

Luksemburgas attīstības sadarbības un humānās palīdzības ministrs, ES Padomes priekšsēdētājs ROMAIN SCHNEIDER

EIROPAS KOMISIJA

Par starptautisko sadarbību un attīstību atbildīgais Komisijas loceklis NEVEN MIMICA

EIROPAS ĀRĒJĀS DARBĪBAS DIENESTS

Panāfrikas lietu nodaļas vadītāja K. DE PEYRON

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA

VERBOVEN

ĀKK VALSTU SEKRETARIĀTS

līdzģenerālsekretārs GOMES

ES VALSTU SEKRETARIĀTS

līdzģenerālsekretārs AGUIRIANO NALDA

---

(*)  Ar novērotāja statusu.

(1)  Piedalījās 2015. gada 7. decembra sēdē.

(2)  Piedalījās 2015. gada 8. decembra sēdē.

(3)  Piedalījās 2015. gada 9. decembra sēdē.

---

III PIELIKUMS

TO PĀRSTĀVJU AKREDITĀCIJA, KAS NAV PARLAMENTA DEPUTĀTI

Etiopija

Teshome TOGA CHANAKA

vēstnieks

Etiopijas vēstniecība

Dominika

Len ISHMAEL

vēstnieks

Dominikas vēstniecība

Ruanda

Francis MUSARE

pagaidu lietvedis

Ruandas vēstniecība

Sentvinsenta un Grenadīnas

Paula HIPPOLYTE-BAUWENS

pirmā sekretāre

Sentvinsentas un Grenadīnas vēstniecība

Papua-Jaungvineja

Kapi MARO

pirmais sekretārs

Papua-Jaungvinejas vēstniecība

---

IV PIELIKUMS

PIEŅEMTIE TEKSTI

REZOLŪCIJA (1)

par Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda novērtējumu pēc desmit gadus ilgas darbības – efektivitāte un nākotnes perspektīvas

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties 2015. gada 7.–9. decembrī Briselē (Beļģija), |
| --- | --- |

—

tiekoties 2015. gada 7.–9. decembrī Briselē (Beļģija),

| — | ņemot vērā Reglamenta 18. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 18. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Kotonū partnerattiecību nolīgumu starp ES un ĀKK valstīm, un īpaši tā 1. pantu, 8. panta 5. punktu, 11. pantu, 28. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 29. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kotonū partnerattiecību nolīgumu starp ES un ĀKK valstīm, un īpaši tā 1. pantu, 8. panta 5. punktu, 11. pantu, 28. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 29. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā ĀKK un ES Ministru padomes 2003. gada 11. decembra Lēmumu Nr. 3/2003 par Devītā EAF ilgtermiņa attīstības finansējuma līdzekļu izmantošanu, lai izveidotu Āfrikas Miera nodrošināšanas fondu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES Ministru padomes 2003. gada 11. decembra Lēmumu Nr. 3/2003 par Devītā EAF ilgtermiņa attīstības finansējuma līdzekļu izmantošanu, lai izveidotu Āfrikas Miera nodrošināšanas fondu,

| — | ņemot vērā 2005. gada 12. maija ES stratēģiju Āfrikai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 12. maija ES stratēģiju Āfrikai,

| — | ņemot vērā Padomes 2006. gada 13. novembra secinājumus par Āfrikas spēju stiprināšanu konfliktu novēršanā, vadībā un risināšanā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2006. gada 13. novembra secinājumus par Āfrikas spēju stiprināšanu konfliktu novēršanā, vadībā un risināšanā,

| — | ņemot vērā 2007. gada 19.–20. novembra ES Padomes secinājumus par drošību un attīstību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 19.–20. novembra ES Padomes secinājumus par drošību un attīstību,

| — | ņemot vērā Miera un drošības padomes ministru sanāksmes 2011. gada 26. aprīļa deklarāciju par mieru un drošību Āfrikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Miera un drošības padomes ministru sanāksmes 2011. gada 26. aprīļa deklarāciju par mieru un drošību Āfrikā,

| — | ņemot vērā Kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Spēju veidošana drošības un attīstības atbalstam – palīdzība partneriem krīžu novēršanai un pārvaldībai” (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Spēju veidošana drošības un attīstības atbalstam – palīdzība partneriem krīžu novēršanai un pārvaldībai” (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 26. jūnija lēmumu par Padomē sanākušo ES dalībvalstu valdību pārstāvju iekšējo nolīgumu par palīdzības finansēšanu atbilstīgi daudzgadu finanšu shēmai laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam saskaņā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu un par finansiālas palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, kurām piemēro Līguma par Eiropas Savienības darbību ceturto daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 26. jūnija lēmumu par Padomē sanākušo ES dalībvalstu valdību pārstāvju iekšējo nolīgumu par palīdzības finansēšanu atbilstīgi daudzgadu finanšu shēmai laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam saskaņā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu un par finansiālas palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, kurām piemēro Līguma par Eiropas Savienības darbību ceturto daļu,

| — | ņemot vērā Ceturtajā Āfrikas un ES augstākā līmeņa sanāksmē Briselē 2014. gada 2.–3. aprīlī pieņemto ceļvedi 2014.–2017. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ceturtajā Āfrikas un ES augstākā līmeņa sanāksmē Briselē 2014. gada 2.–3. aprīlī pieņemto ceļvedi 2014.–2017. gadam,

| — | ņemot vērā Miera un drošības padomes 2015. gada 31. janvāra ziņojumu par tās darbību un mieru un drošību Āfrikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Miera un drošības padomes 2015. gada 31. janvāra ziņojumu par tās darbību un mieru un drošību Āfrikā,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas 2014. gada 15. jūlija lēmumu par Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda 2014.–2016. gada darbības programmu, ko finansē no Eiropas Attīstības fonda pagaidu mehānisma un 11. Eiropas Attīstības fonda, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2014. gada 15. jūlija lēmumu par Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda 2014.–2016. gada darbības programmu, ko finansē no Eiropas Attīstības fonda pagaidu mehānisma un 11. Eiropas Attīstības fonda,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. pantu,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības dibināšanas aktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības dibināšanas aktu,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības asamblejas pirmajā kārtējā sesijā 2002. gada 9. jūlijā pieņemto protokolu attiecībā uz Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes izveidi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības asamblejas pirmajā kārtējā sesijā 2002. gada 9. jūlijā pieņemto protokolu attiecībā uz Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes izveidi,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības 2003. gada 12. jūlija lēmumu par Eiropas Savienības izveidotu Miera nodrošināšanas darbību mehānismu Āfrikas Savienībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības 2003. gada 12. jūlija lēmumu par Eiropas Savienības izveidotu Miera nodrošināšanas darbību mehānismu Āfrikas Savienībai,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu,

| — | ņemot vērā 2007. gada 2. septembra saprašanās memorandu par sadarbību miera un drošības jomā starp Āfrikas Savienību, reģionālajām ekonomikas kopienām un Austrumāfrikas un Ziemeļāfrikas reģionālo rezerves brigāžu koordinācijas mehānismiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 2. septembra saprašanās memorandu par sadarbību miera un drošības jomā starp Āfrikas Savienību, reģionālajām ekonomikas kopienām un Austrumāfrikas un Ziemeļāfrikas reģionālo rezerves brigāžu koordinācijas mehānismiem,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības asamblejas 2015. gada 15. jūnija lēmumu par Āfrikas Savienības finansējuma novērtēšanas tvērumu un alternatīviem finansējuma avotiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības asamblejas 2015. gada 15. jūnija lēmumu par Āfrikas Savienības finansējuma novērtēšanas tvērumu un alternatīviem finansējuma avotiem,

| — | ņemot vērā Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienas (ECOWAS) 1999. gada 10. decembra protokolu par konfliktu novēršanas, pārvaldības un risināšanas, miera uzturēšanas un drošības mehānismu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienas (ECOWAS) 1999. gada 10. decembra protokolu par konfliktu novēršanas, pārvaldības un risināšanas, miera uzturēšanas un drošības mehānismu,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2000. gada 31. oktobra Rezolūciju Nr. 1325 par sievietēm, mieru un drošību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2000. gada 31. oktobra Rezolūciju Nr. 1325 par sievietēm, mieru un drošību,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes priekšsēdētāja 2010. gada 16. aprīļa paziņojumu par miera veidošanu pēc konflikta, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes priekšsēdētāja 2010. gada 16. aprīļa paziņojumu par miera veidošanu pēc konflikta,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes priekšsēdētāja 2010. gada 29. jūnija paziņojumu par tiesiskuma veicināšanu un stiprināšanu starptautiskā miera un drošības uzturēšanā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes priekšsēdētāja 2010. gada 29. jūnija paziņojumu par tiesiskuma veicināšanu un stiprināšanu starptautiskā miera un drošības uzturēšanā,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2014. gada 28. aprīļa Rezolūciju Nr. 2151 par starptautiskā miera un drošības uzturēšanu, drošības sektora reformu un tās iespējām un izaicinājumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2014. gada 28. aprīļa Rezolūciju Nr. 2151 par starptautiskā miera un drošības uzturēšanu, drošības sektora reformu un tās iespējām un izaicinājumiem,

| — | ņemot vērā ES Padomes 2012. gada 15. oktobra secinājumus “Demokrātijas un ilgtspējīgas attīstības pirmsākumi. Eiropas iesaistīšanās ar pilsonisko sabiedrību ārējo attiecību jomā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Padomes 2012. gada 15. oktobra secinājumus “Demokrātijas un ilgtspējīgas attīstības pirmsākumi. Eiropas iesaistīšanās ar pilsonisko sabiedrību ārējo attiecību jomā”,

| — | ņemot vērā Politikas lietu komitejas ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Politikas lietu komitejas ziņojumu,

| A. | tā kā daudzās Āfrikas valstīs pašlaik notiek vai ir notikuši iekšēji bruņoti konflikti, kurus izraisījusi politiska, sociāla, ekonomiska, etniska vai reliģiska spriedze; |
| --- | --- |

A.

tā kā daudzās Āfrikas valstīs pašlaik notiek vai ir notikuši iekšēji bruņoti konflikti, kurus izraisījusi politiska, sociāla, ekonomiska, etniska vai reliģiska spriedze;

| B. | tā kā ir svarīgi uzlabot sociāli ekonomiskos apstākļus, sekmīgi novēršot nabadzību, visu veidu diskrimināciju, sliktus darba apstākļus, cilvēktiesību pārkāpumus un necilvēcīgu un pazemojošu izturēšanos, lai nodrošinātu patiesi iekļaujošu stabilitātes un attīstības nostiprināšanas un izlīguma procesu, un tā kā šāds process ir vienīgais veids, kā novērst konfliktu atkārtošanos; |
| --- | --- |

B.

tā kā ir svarīgi uzlabot sociāli ekonomiskos apstākļus, sekmīgi novēršot nabadzību, visu veidu diskrimināciju, sliktus darba apstākļus, cilvēktiesību pārkāpumus un necilvēcīgu un pazemojošu izturēšanos, lai nodrošinātu patiesi iekļaujošu stabilitātes un attīstības nostiprināšanas un izlīguma procesu, un tā kā šāds process ir vienīgais veids, kā novērst konfliktu atkārtošanos;

| C. | tā kā konflikti palielina bada un absolūtās nabadzības rādītājus, mazina cilvēktiesību ievērošanu, un ilgstoši kavē ekonomisko, politisko un sociālo attīstību; |
| --- | --- |

C.

tā kā konflikti palielina bada un absolūtās nabadzības rādītājus, mazina cilvēktiesību ievērošanu, un ilgstoši kavē ekonomisko, politisko un sociālo attīstību;

| D. | tā kā Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda pamatojums ir drošības un attīstības savstarpējā atkarība valstī vai reģionā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda pamatojums ir drošības un attīstības savstarpējā atkarība valstī vai reģionā;

| E. | tā kā Āfrikas Miera nodrošināšanas fonds tika izveidots 2004. gadā, lai stiprinātu Āfrikas Savienību (ĀS) un līdz ar to arī astoņas reģionālās ekonomikas kopienas un nodrošinātu tām līdzekli labākai konfliktu pārvaldīšanai kontinentā, neiesaistot ārvalstu bruņotos spēkus; |
| --- | --- |

E.

tā kā Āfrikas Miera nodrošināšanas fonds tika izveidots 2004. gadā, lai stiprinātu Āfrikas Savienību (ĀS) un līdz ar to arī astoņas reģionālās ekonomikas kopienas un nodrošinātu tām līdzekli labākai konfliktu pārvaldīšanai kontinentā, neiesaistot ārvalstu bruņotos spēkus;

| F. | tā kā ES un Āfrikas stratēģijā, ko pieņēma 2007. gadā Lisabonā un pēc tam ES un Āfrikas augstākā līmeņa sanāksmē 2014. gada aprīlī, par vienu no partnerības prioritārajām jomām ir izvirzīts miers un drošība, un Āfrikas Miera nodrošināšanas fonds ir noteikts par instrumentu, kas veido daļu no plašākas ES stratēģijas; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES un Āfrikas stratēģijā, ko pieņēma 2007. gadā Lisabonā un pēc tam ES un Āfrikas augstākā līmeņa sanāksmē 2014. gada aprīlī, par vienu no partnerības prioritārajām jomām ir izvirzīts miers un drošība, un Āfrikas Miera nodrošināšanas fonds ir noteikts par instrumentu, kas veido daļu no plašākas ES stratēģijas;

| G. | tā kā kopš 2005. gada vairāk nekā 90 % no kopumā vairāk nekā EUR 1,2 miljardiem, kas piešķirti Āfrikas Miera nodrošināšanas fondam, tika paredzēti miera nodrošināšanas darbībām sešās valstīs, proti, AMIS (Dārfūra), AMISOM (Somālija), MICOPAX, kam sekoja MISCA (Centrālāfrikas Republika), AFISMA (Mali) un RCI-LRA (Centrālāfrikas Republika, Kongo Demokrātiskā Republika, Dienvidsudāna, Uganda); |
| --- | --- |

G.

tā kā kopš 2005. gada vairāk nekā 90 % no kopumā vairāk nekā EUR 1,2 miljardiem, kas piešķirti Āfrikas Miera nodrošināšanas fondam, tika paredzēti miera nodrošināšanas darbībām sešās valstīs, proti, AMIS (Dārfūra), AMISOM (Somālija), MICOPAX, kam sekoja MISCA (Centrālāfrikas Republika), AFISMA (Mali) un RCI-LRA (Centrālāfrikas Republika, Kongo Demokrātiskā Republika, Dienvidsudāna, Uganda);

| H. | tā kā 2007. gadā tika paplašināta Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda darbības joma, sākot no finansējuma piešķiršanas galvenokārt miera nodrošināšanas darbībām un Āfrikas miera un drošības sistēmas darbības pastiprināšanai līdz finansējumam plašāku konfliktu novēršanai un pēckonflikta stabilizācijas darbībām; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2007. gadā tika paplašināta Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda darbības joma, sākot no finansējuma piešķiršanas galvenokārt miera nodrošināšanas darbībām un Āfrikas miera un drošības sistēmas darbības pastiprināšanai līdz finansējumam plašāku konfliktu novēršanai un pēckonflikta stabilizācijas darbībām;

| I. | tā kā īpaši kopš 2007. gada Āfrikas miera un drošības sistēmas spēju veidošanas pasākumiem tika piešķirti aptuveni 8,3 % no visiem līgumiem, sniedzot ievērojamu atbalstu, lai padarītu Āfrikas miera un drošības sistēmu darboties spējīgu; |
| --- | --- |

I.

tā kā īpaši kopš 2007. gada Āfrikas miera un drošības sistēmas spēju veidošanas pasākumiem tika piešķirti aptuveni 8,3 % no visiem līgumiem, sniedzot ievērojamu atbalstu, lai padarītu Āfrikas miera un drošības sistēmu darboties spējīgu;

| J. | tā kā kopš 2009. gada, 1,3 % no budžeta ir piešķirti darbībām, kas saistītas ar agrīnās reaģēšanas mehānismu, iesaistot mediāciju, jaunu uzņēmumu veidošanu, faktu vākšanas misijas un misijas, kuru mērķis ir uz laiku pastiprināt plānošanas vienību; |
| --- | --- |

J.

tā kā kopš 2009. gada, 1,3 % no budžeta ir piešķirti darbībām, kas saistītas ar agrīnās reaģēšanas mehānismu, iesaistot mediāciju, jaunu uzņēmumu veidošanu, faktu vākšanas misijas un misijas, kuru mērķis ir uz laiku pastiprināt plānošanas vienību;

| K. | tā kā Āfrikas Miera nodrošināšanas fonds, nodrošinot paredzamus un uzticamus resursus Āfrikas Savienības un reģionālo organizāciju darbībai, nodrošināja Āfrikas valstu kopīgu rīcību, lai veicinātu drošību, pamatojoties uz Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes jauno politisko nozīmi, pārbaudot to un padarot to darboties spējīgu; |
| --- | --- |

K.

tā kā Āfrikas Miera nodrošināšanas fonds, nodrošinot paredzamus un uzticamus resursus Āfrikas Savienības un reģionālo organizāciju darbībai, nodrošināja Āfrikas valstu kopīgu rīcību, lai veicinātu drošību, pamatojoties uz Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes jauno politisko nozīmi, pārbaudot to un padarot to darboties spējīgu;

| L. | tā kā Āfrikas Savienība 2015. gada 15. jūnijā pieņēma lēmumu par alternatīviem finansējuma avotiem, kurā noteikts, ka 25 % no visiem līdzekļiem tiks paredzēti Āfrikas Savienības miera atbalsta darbību budžetam; |
| --- | --- |

L.

tā kā Āfrikas Savienība 2015. gada 15. jūnijā pieņēma lēmumu par alternatīviem finansējuma avotiem, kurā noteikts, ka 25 % no visiem līdzekļiem tiks paredzēti Āfrikas Savienības miera atbalsta darbību budžetam;

| M. | tā kā 2003. gadā izveidojot Āfrikas Miera nodrošināšanas fondu, tā finansēšana, izmantojot EAF līdzekļus, bija paredzēta kā pagaidu pasākums un tikai līdz brīdim, kad tiks atrasti alternatīvi finansējuma avoti; tā kā pēc 12 gadiem EAF joprojām ir galvenais Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda finansējuma avots; |
| --- | --- |

M.

tā kā 2003. gadā izveidojot Āfrikas Miera nodrošināšanas fondu, tā finansēšana, izmantojot EAF līdzekļus, bija paredzēta kā pagaidu pasākums un tikai līdz brīdim, kad tiks atrasti alternatīvi finansējuma avoti; tā kā pēc 12 gadiem EAF joprojām ir galvenais Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda finansējuma avots;

| N. | tā kā prasības attiecībā uz ES Āfrikas Miera nodrošināšanas fondu miera atbalsta darbībām ir palielinājušās misijas lēnās virzības dēļ, kā to ir apliecinājusi dažu ANO misiju pieredze, un jauno misiju, kuru sauklis ir “pienākums aizsargāt”, dēļ; |
| --- | --- |

N.

tā kā prasības attiecībā uz ES Āfrikas Miera nodrošināšanas fondu miera atbalsta darbībām ir palielinājušās misijas lēnās virzības dēļ, kā to ir apliecinājusi dažu ANO misiju pieredze, un jauno misiju, kuru sauklis ir “pienākums aizsargāt”, dēļ;

| O. | tā kā daudzi citi līdzekļu devēji, piemēram, starptautiskas organizācijas (ANO un citas), politiskās un militārās alianses (Ziemeļatlantijas līguma organizācija – NATO) un valstis (ASV, Ķīna, Japāna un Eiropas Savienības dalībvalstis) arī aktīvi darbojas šajā jomā; tā kā papildinātību nodrošina Āfrikas Savienības partneru grupa miera un drošības jautājumos, kura regulāri tiekas Adisabebā; |
| --- | --- |

O.

tā kā daudzi citi līdzekļu devēji, piemēram, starptautiskas organizācijas (ANO un citas), politiskās un militārās alianses (Ziemeļatlantijas līguma organizācija – NATO) un valstis (ASV, Ķīna, Japāna un Eiropas Savienības dalībvalstis) arī aktīvi darbojas šajā jomā; tā kā papildinātību nodrošina Āfrikas Savienības partneru grupa miera un drošības jautājumos, kura regulāri tiekas Adisabebā;

| P. | tā kā kopējās drošības un aizsardzības politika (KDAP) un attīstības dalībnieki ES līmenī veicina drošības sektora reformu valstīs, kuras nav noturīgas pret krīzi, un pārredzamas, pārskatatbildīgas un efektīvas policijas, tiesiskuma un militārās sistēmas izveidi; tā kā ES instrumentu izmantošanā trūkst koordinācijas; |
| --- | --- |

P.

tā kā kopējās drošības un aizsardzības politika (KDAP) un attīstības dalībnieki ES līmenī veicina drošības sektora reformu valstīs, kuras nav noturīgas pret krīzi, un pārredzamas, pārskatatbildīgas un efektīvas policijas, tiesiskuma un militārās sistēmas izveidi; tā kā ES instrumentu izmantošanā trūkst koordinācijas;

| Q. | tā kā ES Padome ir atzinusi pilsoniskās sabiedrības organizāciju būtisko nozīmi miera un drošības programmā; tā kā pilsoniskās sabiedrības organizācijas gandrīz nemaz nav iesaistītas Āfrikas Miera nodrošināšanas fondā, |
| --- | --- |

Q.

tā kā ES Padome ir atzinusi pilsoniskās sabiedrības organizāciju būtisko nozīmi miera un drošības programmā; tā kā pilsoniskās sabiedrības organizācijas gandrīz nemaz nav iesaistītas Āfrikas Miera nodrošināšanas fondā,

| 1. | atzīst, ka Āfrikas Miera nodrošināšanas fonds padarīja darboties spējīgu saikni starp drošību un attīstību un izveidoja padziļinātu ES un Āfrikas Savienības dialogu par problēmām miera un drošības jomā; atzīst, ka Āfrikas Miera nodrošināšanas fondam ir bijusi veicinoša nozīme laikā, kad neviens cits instruments nespēja nodrošināt finansējumu Āfrikas bruņotajiem spēkiem Āfrikas Savienības vai reģionālo ekonomikas kopienu miera atbalsta operācijām; |
| --- | --- |

1.

atzīst, ka Āfrikas Miera nodrošināšanas fonds padarīja darboties spējīgu saikni starp drošību un attīstību un izveidoja padziļinātu ES un Āfrikas Savienības dialogu par problēmām miera un drošības jomā; atzīst, ka Āfrikas Miera nodrošināšanas fondam ir bijusi veicinoša nozīme laikā, kad neviens cits instruments nespēja nodrošināt finansējumu Āfrikas bruņotajiem spēkiem Āfrikas Savienības vai reģionālo ekonomikas kopienu miera atbalsta operācijām;

| 2. | pauž pārliecību, ka Āfrikas Miera nodrošināšanas fondam jābūt vērstam uz pilsoniskās sabiedrības aktīvas līdzdalības, demokrātijas un līdzdalīgas pārvaldības un iespēju palielināšanas kultūras jomā stiprināšanu; uzsver, ka jebkuru lēmumu pieņemšanas procesu vajadzētu pamatot uz pārredzamību, efektivitāti un pārskatatbildību; |
| --- | --- |

2.

pauž pārliecību, ka Āfrikas Miera nodrošināšanas fondam jābūt vērstam uz pilsoniskās sabiedrības aktīvas līdzdalības, demokrātijas un līdzdalīgas pārvaldības un iespēju palielināšanas kultūras jomā stiprināšanu; uzsver, ka jebkuru lēmumu pieņemšanas procesu vajadzētu pamatot uz pārredzamību, efektivitāti un pārskatatbildību;

| 3. | atzinīgi vērtē Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda finansēto darbību paplašināšanu, ietverot konfliktu novēršanu un pēckonflikta stabilizāciju un izveidojot ātrās reaģēšanas mehānismu; uzskata, ka šīs norises ir ļoti būtiskas, lai nepieļautu, ka Āfrikas Miera nodrošināšanas fonds tiek galvenokārt izmantots kā konfliktu pārvarēšanas instruments; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda finansēto darbību paplašināšanu, ietverot konfliktu novēršanu un pēckonflikta stabilizāciju un izveidojot ātrās reaģēšanas mehānismu; uzskata, ka šīs norises ir ļoti būtiskas, lai nepieļautu, ka Āfrikas Miera nodrošināšanas fonds tiek galvenokārt izmantots kā konfliktu pārvarēšanas instruments;

| 4. | aicina Āfrikas Savienību un reģionālās ekonomikas kopienas nodrošināt miera uzturēšanas operāciju veikšanu saistībā ar labu pārvaldību un saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

4.

aicina Āfrikas Savienību un reģionālās ekonomikas kopienas nodrošināt miera uzturēšanas operāciju veikšanu saistībā ar labu pārvaldību un saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un cilvēktiesībām;

| 5. | atzīst nozīmīgos rezultātus, kas līdz šim sasniegti Āfrikas vadītajās miera atbalsta operācijās; tomēr uzsver nepieciešamību risināt konflikta pamatcēloņus un veidot saikni starp drošību un attīstību, un uzlabot dialogu, lai īstenotu kopējās pieejas un nostiprinātu koordināciju krīzes pārvarēšanas jomā; |
| --- | --- |

5.

atzīst nozīmīgos rezultātus, kas līdz šim sasniegti Āfrikas vadītajās miera atbalsta operācijās; tomēr uzsver nepieciešamību risināt konflikta pamatcēloņus un veidot saikni starp drošību un attīstību, un uzlabot dialogu, lai īstenotu kopējās pieejas un nostiprinātu koordināciju krīzes pārvarēšanas jomā;

| 6. | pauž nožēlu, ka Āfrikas Miera nodrošināšanas fonds joprojām tiek galvenokārt finansēts, izmantojot EAF līdzekļus, lai gan 2003. gadā tas nepārprotami bija paredzēts kā pagaidu risinājums; aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu par ES daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšanu, lai iekļautu Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda finansēšanu ES budžetā; uzskata, ka minētie finansēšanas līdzekļi atrisinātu pašreizējās problēmas, kas saistītas ar dažu Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda izdevumu atbilstību; |
| --- | --- |

6.

pauž nožēlu, ka Āfrikas Miera nodrošināšanas fonds joprojām tiek galvenokārt finansēts, izmantojot EAF līdzekļus, lai gan 2003. gadā tas nepārprotami bija paredzēts kā pagaidu risinājums; aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu par ES daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšanu, lai iekļautu Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda finansēšanu ES budžetā; uzskata, ka minētie finansēšanas līdzekļi atrisinātu pašreizējās problēmas, kas saistītas ar dažu Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda izdevumu atbilstību;

| 7. | aicina Āfrikas valstis pieņemt ilgtspējīgu un iekļaujošu pieeju, lai nostiprinātu reģionālo stabilitāti, paplašinātu atbalsta operāciju likumīgās pilnvaras un novērstu konfliktu atkārtošanos; uzsver, ka sociāli ekonomiskā attīstība veicina stabilu mieru; |
| --- | --- |

7.

aicina Āfrikas valstis pieņemt ilgtspējīgu un iekļaujošu pieeju, lai nostiprinātu reģionālo stabilitāti, paplašinātu atbalsta operāciju likumīgās pilnvaras un novērstu konfliktu atkārtošanos; uzsver, ka sociāli ekonomiskā attīstība veicina stabilu mieru;

| 8. | uzskata, ka ES finansēti miera atbalsta pasākumi, piemēram, drošības sektora reforma (DSR) vai bijušo kaujinieku atbruņošana, demobilizācija un reintegrācija, jāizstrādā un jāievieš integrēti, izmantojot pieejamos drošības un attīstības politikas instrumentus; uzskata, ka būtu jāizstrādā kopēji līdzekļi un mērķi un ka īstermiņa pasākumi būtu jāaizstāj ar ilgtermiņa attīstības iniciatīvām, jo īpaši attiecībā uz sociāli ekonomisko stabilizāciju; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka ES finansēti miera atbalsta pasākumi, piemēram, drošības sektora reforma (DSR) vai bijušo kaujinieku atbruņošana, demobilizācija un reintegrācija, jāizstrādā un jāievieš integrēti, izmantojot pieejamos drošības un attīstības politikas instrumentus; uzskata, ka būtu jāizstrādā kopēji līdzekļi un mērķi un ka īstermiņa pasākumi būtu jāaizstāj ar ilgtermiņa attīstības iniciatīvām, jo īpaši attiecībā uz sociāli ekonomisko stabilizāciju;

| 9. | uzsver, ka ir jāatbalsta ilgtermiņa spēju veidošanas stratēģiju miera un drošības jomā īstenošana, un uzsver, ka ir jāuzlabo to līdzekļu devēju koordinācija un papildināmība, kuri mobilizēti miera un drošības jomā (galvenokārt dalībvalstis, ES, ANO un PB) saistībā ar finansiālu atbalstu un ekonomisko palīdzību, un ilgtspējas nodrošināšanas nolūkā; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka ir jāatbalsta ilgtermiņa spēju veidošanas stratēģiju miera un drošības jomā īstenošana, un uzsver, ka ir jāuzlabo to līdzekļu devēju koordinācija un papildināmība, kuri mobilizēti miera un drošības jomā (galvenokārt dalībvalstis, ES, ANO un PB) saistībā ar finansiālu atbalstu un ekonomisko palīdzību, un ilgtspējas nodrošināšanas nolūkā;

| 10. | uzsver, ka ir jāizstrādā stratēģija un pasākumi konfliktu novēršanas jomā, lai nodrošinātu dažādu Āfrikas Savienības instrumentu demokrātijas, vēlēšanu un cilvēktiesību jomā efektīvu īstenošanu, vienlaikus pievēršoties nestabilitātes ekonomiskajiem un sociālajiem pamatcēloņiem un saglabājot līdzsvaru starp vienotību un daudzveidību; atgādina, ka Āfrikas Savienības dalībvalstu, Āfrikas Savienības un reģionālo ekonomikas kopienu institucionālo spēju palielināšanai ir izšķiroša nozīme ilgstoša miera un drošības, un attīstības nodrošināšanā, un tādēļ aicina labāk koordinēt ES centienus, izmantojot Āfrikas Miera nodrošināšanas fondu un citus instrumentus; norāda, ka lielāks uzsvars būtu liekams uz konfliktu novēršanu, tostarp radikalizācijas un ar vēlēšanu cikliem saistītu konfliktu novēršanu, kā arī uz mediācijas spējām; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka ir jāizstrādā stratēģija un pasākumi konfliktu novēršanas jomā, lai nodrošinātu dažādu Āfrikas Savienības instrumentu demokrātijas, vēlēšanu un cilvēktiesību jomā efektīvu īstenošanu, vienlaikus pievēršoties nestabilitātes ekonomiskajiem un sociālajiem pamatcēloņiem un saglabājot līdzsvaru starp vienotību un daudzveidību; atgādina, ka Āfrikas Savienības dalībvalstu, Āfrikas Savienības un reģionālo ekonomikas kopienu institucionālo spēju palielināšanai ir izšķiroša nozīme ilgstoša miera un drošības, un attīstības nodrošināšanā, un tādēļ aicina labāk koordinēt ES centienus, izmantojot Āfrikas Miera nodrošināšanas fondu un citus instrumentus; norāda, ka lielāks uzsvars būtu liekams uz konfliktu novēršanu, tostarp radikalizācijas un ar vēlēšanu cikliem saistītu konfliktu novēršanu, kā arī uz mediācijas spējām;

| 11. | mudina Eiropas Savienību un Āfrikas Savienību padarīt šā instrumenta panākumus redzamākus Eiropas un Āfrikas iedzīvotājiem; šajā saistībā aicina sākt plašu informācijas kampaņu par Āfrikas Miera nodrošināšanas fondu, jo īpaši Āfrikā, un nodrošināt atbilstīgu apmācību visām ieinteresētajām personām, kas iesaistītas Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda īstenošanā, lai tās pilnībā izprastu šo mehānismu un tā mērķus un tādējādi arī pašas palielinātu Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda redzamību un izpratni par to; |
| --- | --- |

11.

mudina Eiropas Savienību un Āfrikas Savienību padarīt šā instrumenta panākumus redzamākus Eiropas un Āfrikas iedzīvotājiem; šajā saistībā aicina sākt plašu informācijas kampaņu par Āfrikas Miera nodrošināšanas fondu, jo īpaši Āfrikā, un nodrošināt atbilstīgu apmācību visām ieinteresētajām personām, kas iesaistītas Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda īstenošanā, lai tās pilnībā izprastu šo mehānismu un tā mērķus un tādējādi arī pašas palielinātu Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda redzamību un izpratni par to;

| 12. | uzsver, ka miers Āfrikā, pirmkārt, būs atkarīgs no tā, vai tiks novērsti politiskie, sociālie, ekonomiskie, etniskie un reliģiskie pamatcēloņi, un no politiskā dialoga un Āfrikas partneru politiskās gribas strādāt kopā, tostarp, stiprinot Āfrikas Savienības struktūras; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka miers Āfrikā, pirmkārt, būs atkarīgs no tā, vai tiks novērsti politiskie, sociālie, ekonomiskie, etniskie un reliģiskie pamatcēloņi, un no politiskā dialoga un Āfrikas partneru politiskās gribas strādāt kopā, tostarp, stiprinot Āfrikas Savienības struktūras;

| 13. | uzsver, ka arī turpmāk jāsekmē Āfrikas valstu līdzdalības princips, jo īpaši nosakot skaidras prioritātes ierobežotā skaitā un palielinot ES atbalstu spēju veidošanai; aicina ES izpētīt iespējas, kā vēl vairāk decentralizēt Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda programmas pārvaldības aspektus, tostarp Āfrikas Savienības un reģionālo ekonomikas kopienu/Reģionālo mehānismu konfliktu novēršanas pārvaldībai un risināšanai (RM) Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda finansēto darbību uzraudzību, ES lietu attiecībā uz Āfrikas Miera nodrošināšanas fondu un tehnisko atbalstu koordinēšanu uz vietas; atzinīgi vērtē Kopīgo paziņojumu “Spēju veidošana drošības un attīstības atbalstam – palīdzība partneriem krīžu novēršanai un pārvaldībai” (3); šajā saistībā aicina Komisiju ierosināt visaptverošus tiesību aktus, lai uzlabotu ES atbalstu reģionālajiem dalībniekiem drošības jomā; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka arī turpmāk jāsekmē Āfrikas valstu līdzdalības princips, jo īpaši nosakot skaidras prioritātes ierobežotā skaitā un palielinot ES atbalstu spēju veidošanai; aicina ES izpētīt iespējas, kā vēl vairāk decentralizēt Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda programmas pārvaldības aspektus, tostarp Āfrikas Savienības un reģionālo ekonomikas kopienu/Reģionālo mehānismu konfliktu novēršanas pārvaldībai un risināšanai (RM) Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda finansēto darbību uzraudzību, ES lietu attiecībā uz Āfrikas Miera nodrošināšanas fondu un tehnisko atbalstu koordinēšanu uz vietas; atzinīgi vērtē Kopīgo paziņojumu “Spēju veidošana drošības un attīstības atbalstam – palīdzība partneriem krīžu novēršanai un pārvaldībai” (3); šajā saistībā aicina Komisiju ierosināt visaptverošus tiesību aktus, lai uzlabotu ES atbalstu reģionālajiem dalībniekiem drošības jomā;

| 14. | uzsver, ka ir svarīgi atbalstīt sieviešu līdzdalību miera sarunās un pēckonflikta atjaunošanā, un aizsargāt sievietes un meitenes no seksuālas un ar dzimumu saistītas vardarbības bruņota konflikta apstākļos; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka ir svarīgi atbalstīt sieviešu līdzdalību miera sarunās un pēckonflikta atjaunošanā, un aizsargāt sievietes un meitenes no seksuālas un ar dzimumu saistītas vardarbības bruņota konflikta apstākļos;

| 15. | aicina ES biežāk iesaistīties sarunās ar Āfrikas Savienības dalībvalstīm un reģionālajām ekonomikas kopienām/RM lēmumu pieņemšanas un politiskajā līmenī, lai nodrošinātu pamatu sistemātiskam dialogam par Āfrikas miera nodrošināšanas fonda ieguvumu konsolidāciju vidējā termiņā un ilgtermiņā; |
| --- | --- |

15.

aicina ES biežāk iesaistīties sarunās ar Āfrikas Savienības dalībvalstīm un reģionālajām ekonomikas kopienām/RM lēmumu pieņemšanas un politiskajā līmenī, lai nodrošinātu pamatu sistemātiskam dialogam par Āfrikas miera nodrošināšanas fonda ieguvumu konsolidāciju vidējā termiņā un ilgtermiņā;

| 16. | prasa sistemātiskāku kopīgu plānošanu ar citiem ES instrumentiem un kā daļu no citām politikas jomām, kā arī palielināt ES delegāciju nozīmi un spējas; |
| --- | --- |

16.

prasa sistemātiskāku kopīgu plānošanu ar citiem ES instrumentiem un kā daļu no citām politikas jomām, kā arī palielināt ES delegāciju nozīmi un spējas;

| 17. | atzinīgi vērtē Āfrikas Savienības nodomu izmantot tās spēju ātri reaģēt uz krīzēm, nodrošinot Āfrikas spēju tūlītējai krīžu risināšanai (ACIRC) iekļaušanu Āfrikas rezerves spēkos; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē Āfrikas Savienības nodomu izmantot tās spēju ātri reaģēt uz krīzēm, nodrošinot Āfrikas spēju tūlītējai krīžu risināšanai (ACIRC) iekļaušanu Āfrikas rezerves spēkos;

| 18. | uzsver, ka ir gūti panākumi virzībā uz Āfrikas miera un drošības sistēmas pilnīgu īstenošanu, lai nodrošinātu, ka visi Āfrikas Savienības instrumenti, kas paredzēti konfliktu novēršanai, pārvaldībai un risināšanai Āfrikā, rada sinerģiju un sniedz paredzētos rezultātus; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka ir gūti panākumi virzībā uz Āfrikas miera un drošības sistēmas pilnīgu īstenošanu, lai nodrošinātu, ka visi Āfrikas Savienības instrumenti, kas paredzēti konfliktu novēršanai, pārvaldībai un risināšanai Āfrikā, rada sinerģiju un sniedz paredzētos rezultātus;

| 19. | aicina Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda partnerus (ES/Āfrikas Savienība/reģionālās ekonomikas kopienas/RM) pieņemt tādu atbilstīgāku pieeju, jo īpaši attiecībā uz AMISOM virsniekiem, spēju veidošanai miera un drošības jomā, kuras pamatā ir visaptverošs vajadzību novērtējums un informācija, kas sniegta vispārējā stratēģiskajā plānā attiecībā uz institucionālo attīstību; |
| --- | --- |

19.

aicina Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda partnerus (ES/Āfrikas Savienība/reģionālās ekonomikas kopienas/RM) pieņemt tādu atbilstīgāku pieeju, jo īpaši attiecībā uz AMISOM virsniekiem, spēju veidošanai miera un drošības jomā, kuras pamatā ir visaptverošs vajadzību novērtējums un informācija, kas sniegta vispārējā stratēģiskajā plānā attiecībā uz institucionālo attīstību;

| 20. | uzsver, ka Āfrikas Miera nodrošināšanas fonds var būt tikai starptautiskos kopējos centienus papildinošs instruments; atzinīgi vērtē Āfrikas Savienības vēlmi uzņemties arvien lielāku atbildību par savu drošību, pieņemot 2015. gada 15. jūnija lēmumu par alternatīviem finansējuma avotiem; aicina ES izpētīt turpmākus pasākumus, lai palīdzētu nodrošināt Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda ilgtermiņa finanšu stabilitāti; uzsver, ka šajā saistībā finanšu pārvaldības spēju veidošanas pasteidzināšanai būs izšķiroša nozīme; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka Āfrikas Miera nodrošināšanas fonds var būt tikai starptautiskos kopējos centienus papildinošs instruments; atzinīgi vērtē Āfrikas Savienības vēlmi uzņemties arvien lielāku atbildību par savu drošību, pieņemot 2015. gada 15. jūnija lēmumu par alternatīviem finansējuma avotiem; aicina ES izpētīt turpmākus pasākumus, lai palīdzētu nodrošināt Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda ilgtermiņa finanšu stabilitāti; uzsver, ka šajā saistībā finanšu pārvaldības spēju veidošanas pasteidzināšanai būs izšķiroša nozīme;

| 21. | aicina pārstrukturēt pašreizējo Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda modeli, lai centralizētu lēmumu pieņemšanu attiecībā uz darbību un finansēm, tādējādi uzlabojot efektivitāti; |
| --- | --- |

21.

aicina pārstrukturēt pašreizējo Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda modeli, lai centralizētu lēmumu pieņemšanu attiecībā uz darbību un finansēm, tādējādi uzlabojot efektivitāti;

| 22. | atzinīgi vērtē ES lēmumu piemērot robežlikmi 80 % apmērā ES ieguldījumam, no 2016. gada janvāra nodrošinot karaspēku visām jaunajām miera nodrošināšanas operācijām un AMISOM; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē ES lēmumu piemērot robežlikmi 80 % apmērā ES ieguldījumam, no 2016. gada janvāra nodrošinot karaspēku visām jaunajām miera nodrošināšanas operācijām un AMISOM;

| 23. | uzsver, ka ir steidzami jāpieņem efektīvi pasākumi, lai apturētu kājnieku ieroču un vieglo ieroču (VIKI) uzkrāšanu, tirdzniecību un izplatīšanu, kā arī veicinātu atbruņošanos, jo tie ir ļoti svarīgi, lai novērstu konfliktu, vardarbības un nestabilitātes palielināšanos Āfrikā; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka ir steidzami jāpieņem efektīvi pasākumi, lai apturētu kājnieku ieroču un vieglo ieroču (VIKI) uzkrāšanu, tirdzniecību un izplatīšanu, kā arī veicinātu atbruņošanos, jo tie ir ļoti svarīgi, lai novērstu konfliktu, vardarbības un nestabilitātes palielināšanos Āfrikā;

| 24. | uzstāj, ka Eiropas Savienībai turpmāk jābūt uzticamai partnerei Āfrikas Miera uzturēšanas fondā un citās miermīlīgiem nolūkiem paredzētās iestādēs, tomēr uzsver, ka optimālākos rezultātus varēs sasniegt tikai tad, ja Āfrikai ir patiesa vadošā nozīme un notiek reģionālā sadarbība; |
| --- | --- |

24.

uzstāj, ka Eiropas Savienībai turpmāk jābūt uzticamai partnerei Āfrikas Miera uzturēšanas fondā un citās miermīlīgiem nolūkiem paredzētās iestādēs, tomēr uzsver, ka optimālākos rezultātus varēs sasniegt tikai tad, ja Āfrikai ir patiesa vadošā nozīme un notiek reģionālā sadarbība;

| 25. | iesaka iekļaut apspriedes par Āfrikas Miera uzturēšanas fondu, kas veido daļu no Eiropas Attīstības fonda, apspriedēs par Kotonū nolīguma turpmāko īstenošanu; |
| --- | --- |

25.

iesaka iekļaut apspriedes par Āfrikas Miera uzturēšanas fondu, kas veido daļu no Eiropas Attīstības fonda, apspriedēs par Kotonū nolīguma turpmāko īstenošanu;

| 26. | iesaka saskaņot pašreizējās un turpmākās Āfrikas Miera uzturēšanas fonda programmas ar pieejamajiem resursiem, lai labāk sasaistītu finanses ar mērķiem un vajadzībām; |
| --- | --- |

26.

iesaka saskaņot pašreizējās un turpmākās Āfrikas Miera uzturēšanas fonda programmas ar pieejamajiem resursiem, lai labāk sasaistītu finanses ar mērķiem un vajadzībām;

| 27. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju Āfrikas Savienības un Eiropas Savienības iestādēm, ĀKK Padomei, ĀKK valstu grupas reģionālās integrācijas organizācijām un ANO ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

27.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju Āfrikas Savienības un Eiropas Savienības iestādēm, ĀKK Padomei, ĀKK valstu grupas reģionālās integrācijas organizācijām un ANO ģenerālsekretāram.

REZOLŪCIJA (4)

par 40 partnerības gadiem – ietekmes uz tirdzniecību un attīstību ĀKK valstīs novērtējums un ĀKK valstu un Eiropas Savienības noturīgu attiecību perspektīvas

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties 2015. gada 7.–9. decembrī Briselē (Beļģija), |
| --- | --- |

—

tiekoties 2015. gada 7.–9. decembrī Briselē (Beļģija),

| — | ņemot vērā Reglamenta 18. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 18. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (“Kotonū nolīgums”) (1), un jo īpaši tā 21. pantu, un Kotonū nolīguma pārskatīšanu 2005. un 2010. gadā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (“Kotonū nolīgums”) (1), un jo īpaši tā 21. pantu, un Kotonū nolīguma pārskatīšanu 2005. un 2010. gadā (2),

| — | ņemot vērā 2004. gada 19. februāra rezolūciju par ekonomiskās partnerības nolīgumiem (EPN) – problēmas un perspektīvas (3), 2006. gada 23. novembra rezolūciju par sarunu par ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN) pārskatīšanu (4), 2009. gada 9. aprīļa rezolūciju par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem un to ietekmi uz ĀKK valstīm (5), un 2013. gada 19. jūnija rezolūciju par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem – turpmākie pasākumi (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada 19. februāra rezolūciju par ekonomiskās partnerības nolīgumiem (EPN) – problēmas un perspektīvas (3), 2006. gada 23. novembra rezolūciju par sarunu par ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN) pārskatīšanu (4), 2009. gada 9. aprīļa rezolūciju par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem un to ietekmi uz ĀKK valstīm (5), un 2013. gada 19. jūnija rezolūciju par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem – turpmākie pasākumi (6),

| — | ņemot vērā 2014. gada 19. marta rezolūciju par reģionālo integrāciju un muitas modernizāciju ilgtspējīgai attīstībai ĀKK valstīs sadarbībā ar ES (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 19. marta rezolūciju par reģionālo integrāciju un muitas modernizāciju ilgtspējīgai attīstībai ĀKK valstīs sadarbībā ar ES (7),

| — | ņemot vērā ĀKK Ministru padomes 2014. gada 12. jūnija deklarāciju par programmu laikposmam pēc 2015. gada (8) un ĀKK un ES kopīgo deklarāciju par attīstības programmu laikposmam pēc 2015. gada, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK Ministru padomes 2014. gada 12. jūnija deklarāciju par programmu laikposmam pēc 2015. gada (8) un ĀKK un ES kopīgo deklarāciju par attīstības programmu laikposmam pēc 2015. gada,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2002. gada 26. septembra rezolūcijas, kurās minēti ieteikumi Komisijai saistībā ar sarunām par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem ar ĀKK valstīm un reģioniem (9), 2006. gada 23. marta rezolūciju par ekonomisko partnerattiecību nolīgumu ietekmi uz attīstību (10), 2007. gada 12. decembra rezolūciju par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (11), 2007. gada 23. maija rezolūciju par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (12) un 2009. gada 5. februāra rezolūciju par ekonomisko partnerattiecību nolīgumu ietekmi uz attīstību (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2002. gada 26. septembra rezolūcijas, kurās minēti ieteikumi Komisijai saistībā ar sarunām par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem ar ĀKK valstīm un reģioniem (9), 2006. gada 23. marta rezolūciju par ekonomisko partnerattiecību nolīgumu ietekmi uz attīstību (10), 2007. gada 12. decembra rezolūciju par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (11), 2007. gada 23. maija rezolūciju par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (12) un 2009. gada 5. februāra rezolūciju par ekonomisko partnerattiecību nolīgumu ietekmi uz attīstību (13),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2009. gada 25. marta rezolūciju par Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp EK un Cariforum valstīm (14), 2011. gada 19. janvāra rezolūciju par pagaidu nolīgumu starp EK un Klusā okeāna valstīm (15) un 2013. gada 17. janvāra rezolūciju par pagaidu nolīgumu, ar kuru izveido pamatu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp EK un Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm (16), un 2013. gada 13. jūnija rezolūciju par Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp EK un Centrālo Āfriku (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2009. gada 25. marta rezolūciju par Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp EK un Cariforum valstīm (14), 2011. gada 19. janvāra rezolūciju par pagaidu nolīgumu starp EK un Klusā okeāna valstīm (15) un 2013. gada 17. janvāra rezolūciju par pagaidu nolīgumu, ar kuru izveido pamatu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp EK un Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm (16), un 2013. gada 13. jūnija rezolūciju par Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp EK un Centrālo Āfriku (17),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2012. gada 23. oktobra rezolūciju par Pārmaiņu programmu – ES attīstības politikas nākotne (18), 2013. gada 12. marta rezolūciju par daudzgadu finanšu shēmas sagatavošanu laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam attiecībā uz finansējuma piešķiršanu ES sadarbībai ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm, un aizjūras zemēm un teritorijām (11. Eiropas Attīstības fonds) (19), 2014. gada 25. novembra rezolūciju par ES un globālo regulējumu attīstības jomā pēc 2015. gada (20) un 2015. gada 19. maija rezolūciju par attīstības finansēšanu (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2012. gada 23. oktobra rezolūciju par Pārmaiņu programmu – ES attīstības politikas nākotne (18), 2013. gada 12. marta rezolūciju par daudzgadu finanšu shēmas sagatavošanu laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam attiecībā uz finansējuma piešķiršanu ES sadarbībai ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm, un aizjūras zemēm un teritorijām (11. Eiropas Attīstības fonds) (19), 2014. gada 25. novembra rezolūciju par ES un globālo regulējumu attīstības jomā pēc 2015. gada (20) un 2015. gada 19. maija rezolūciju par attīstības finansēšanu (21),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2015. gada 11. februāra rezolūciju par ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas darbību (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2015. gada 11. februāra rezolūciju par ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas darbību (22),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. oktobra paziņojumu “ES attīstības politikas ietekmes palielināšana – pārmaiņu programma” (23), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. oktobra paziņojumu “ES attīstības politikas ietekmes palielināšana – pārmaiņu programma” (23),

| — | ņemot vērā 2015. gada 6. oktobra Kopīgo apspriešanas dokumentu “Ceļā uz jaunu partnerību starp Eiropas Savienību un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm pēc 2020. gada” (24), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 6. oktobra Kopīgo apspriešanas dokumentu “Ceļā uz jaunu partnerību starp Eiropas Savienību un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm pēc 2020. gada” (24),

| — | ņemot vērā Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību (GATT), īpaši tās XXIV pantu, un ministru deklarācijas, ko pieņēma Ceturtajā PTO Ministru konferencē 2001. gada 14. novembrī Dohā un Sestajā PTO Ministru konferencē 2005. gada 18. decembrī Honkongā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību (GATT), īpaši tās XXIV pantu, un ministru deklarācijas, ko pieņēma Ceturtajā PTO Ministru konferencē 2001. gada 14. novembrī Dohā un Sestajā PTO Ministru konferencē 2005. gada 18. decembrī Honkongā,

| — | ņemot vērā Sipopo deklarāciju, ko ĀKK valstu un valdību vadītāji pieņēma Septītajā augstākā līmeņa sanāksmē 2012. gada 13.–14. decembrī“ĀKK valstu grupas nākotne mainīgajā pasaulē – problēmas un iespējas”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sipopo deklarāciju, ko ĀKK valstu un valdību vadītāji pieņēma Septītajā augstākā līmeņa sanāksmē 2012. gada 13.–14. decembrī“ĀKK valstu grupas nākotne mainīgajā pasaulē – problēmas un iespējas”,

| — | ņemot vērā progresa ziņojumu par ĀKK Ministru padomes Ievērojamu personu grupas 99. un 100. sesiju attiecīgi 2014. gada 16.–18. jūnijā un 2014. gada 12. decembrī par ĀKK valstu grupas nākotni pēc 2020. gada (25), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā progresa ziņojumu par ĀKK Ministru padomes Ievērojamu personu grupas 99. un 100. sesiju attiecīgi 2014. gada 16.–18. jūnijā un 2014. gada 12. decembrī par ĀKK valstu grupas nākotni pēc 2020. gada (25),

| — | ņemot vērā Ekonomikas politikas un reģionālās attīstības biroja (EPRD) galīgo ziņojumu par ĀKK un ES attiecībām pēc 2020. gada – jautājumi ES 2015. gada 1. jūlija sarunu posmam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas politikas un reģionālās attīstības biroja (EPRD) galīgo ziņojumu par ĀKK un ES attiecībām pēc 2020. gada – jautājumi ES 2015. gada 1. jūlija sarunu posmam,

| — | ņemot vērā Pusanas partnerību efektīvai sadarbībai attīstības jomā, par kuru vienojās 2011. gada 1. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pusanas partnerību efektīvai sadarbībai attīstības jomā, par kuru vienojās 2011. gada 1. decembrī,

| — | ņemot vērā Eiropas Attīstības fondu, tā plānošanu un procedūras, kā arī ieguldījumu mehānismu un EIB piedāvāto atbalstu ĀKK valstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Attīstības fondu, tā plānošanu un procedūras, kā arī ieguldījumu mehānismu un EIB piedāvāto atbalstu ĀKK valstīm,

| — | ņemot vērā ĀKK un ES Ministru padomes 2013. gada 7. jūnija Lēmumu Nr. 1/2013 par daudzgadu finanšu shēmas laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam protokola pieņemšanu saskaņā ar Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES Ministru padomes 2013. gada 7. jūnija Lēmumu Nr. 1/2013 par daudzgadu finanšu shēmas laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam protokola pieņemšanu saskaņā ar Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra kopsavilkuma ziņojumu par programmu laikposmam pēc 2015. gada “Virzība uz cieņpilnu dzīvi, kas jāīsteno līdz 2030. gadam: nabadzības izskaušana, dzīves pārveidošana un planētas aizsardzība” (26), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra kopsavilkuma ziņojumu par programmu laikposmam pēc 2015. gada “Virzība uz cieņpilnu dzīvi, kas jāīsteno līdz 2030. gadam: nabadzības izskaušana, dzīves pārveidošana un planētas aizsardzība” (26),

| — | ņemot vērā trešās Starptautiskās konferences par attīstības finansēšanu – Adisabebas 2015. gada 16. jūlija rīcības plāns – noslēguma dokumentu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā trešās Starptautiskās konferences par attīstības finansēšanu – Adisabebas 2015. gada 16. jūlija rīcības plāns – noslēguma dokumentu,

| — | ņemot vērā noslēguma dokumentu par programmu laikposmam pēc 2015. gada un ilgtspējīgas attīstības mērķiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā noslēguma dokumentu par programmu laikposmam pēc 2015. gada un ilgtspējīgas attīstības mērķiem,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| A. | tā kā Kotonū nolīgums ir labākais piemērs ziemeļvalstu un dienvidvalstu sadarbības plašākajam regulējumam, kas reglamentē attiecības starp 78 ĀKK valstīm un ES, ietverot ilgtermiņa attīstības finansējumu, tirdzniecību un ekonomisko sadarbību, un politisko dialogu; tā kā pēc nolīguma darbības beigām 2020. gadā ir vajadzīgs regulējums, kas būs spēkā pēc Kotonū nolīguma darbības beigām; |
| --- | --- |

A.

tā kā Kotonū nolīgums ir labākais piemērs ziemeļvalstu un dienvidvalstu sadarbības plašākajam regulējumam, kas reglamentē attiecības starp 78 ĀKK valstīm un ES, ietverot ilgtermiņa attīstības finansējumu, tirdzniecību un ekonomisko sadarbību, un politisko dialogu; tā kā pēc nolīguma darbības beigām 2020. gadā ir vajadzīgs regulējums, kas būs spēkā pēc Kotonū nolīguma darbības beigām;

| B. | tā kā galvenais Kotonū nolīguma mērķis ir nabadzības mazināšana un galīga izskaušana saskaņā ar “ilgtspējīgas attīstības un ĀKK valstu pakāpeniskas integrācijas pasaules ekonomikā” mērķiem, vienlaikus veicinot labu pārvaldību un aizsargājot neatņemamās cilvēktiesības; |
| --- | --- |

B.

tā kā galvenais Kotonū nolīguma mērķis ir nabadzības mazināšana un galīga izskaušana saskaņā ar “ilgtspējīgas attīstības un ĀKK valstu pakāpeniskas integrācijas pasaules ekonomikā” mērķiem, vienlaikus veicinot labu pārvaldību un aizsargājot neatņemamās cilvēktiesības;

| C. | tā kā Lomes konvencijās (“Lomé”) noteiktā vienpusējā preferenciālā piekļuve tirgum pati par sevi nav pilnībā sasniegusi ceturtās Lomes konvencijas mērķi veicināt un paātrināt ĀKK valstu ekonomikas, kultūras un sociālo attīstību un nostiprināt un dažādot to attiecības; un tā kā Lomes konvencijās ietvertajiem eksporta cenu stabilizācijas mehānismiem un preču protokoliem neizdevās dažādot eksportu ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

C.

tā kā Lomes konvencijās (“Lomé”) noteiktā vienpusējā preferenciālā piekļuve tirgum pati par sevi nav pilnībā sasniegusi ceturtās Lomes konvencijas mērķi veicināt un paātrināt ĀKK valstu ekonomikas, kultūras un sociālo attīstību un nostiprināt un dažādot to attiecības; un tā kā Lomes konvencijās ietvertajiem eksporta cenu stabilizācijas mehānismiem un preču protokoliem neizdevās dažādot eksportu ĀKK valstīs;

| D. | tā kā sarunas par ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN) tika sāktas ar mērķi izveidot kopīgu tirdzniecības un attīstības partnerību; tā kā sarunu iznākumā jāpanāk pakāpeniska un kontrolēta preču tirdzniecības liberalizācija un jānodrošina, lai noteikumi attiecībā uz tādām nozarēm kā pakalpojumi un ieguldījumi veicina ĀKK valstu attīstību un pilnīgu integrāciju pasaules ekonomikā; |
| --- | --- |

D.

tā kā sarunas par ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN) tika sāktas ar mērķi izveidot kopīgu tirdzniecības un attīstības partnerību; tā kā sarunu iznākumā jāpanāk pakāpeniska un kontrolēta preču tirdzniecības liberalizācija un jānodrošina, lai noteikumi attiecībā uz tādām nozarēm kā pakalpojumi un ieguldījumi veicina ĀKK valstu attīstību un pilnīgu integrāciju pasaules ekonomikā;

| E. | tā kā 2007. gada 31. decembrī beidzās Lomes konvencijas tirdzniecības nolīgumu un Kotonū nolīguma tirdzniecības sadarbības nodaļas darbības laiks, saskaņā ar kuru ES paplašināja vienpusējās tirdzniecības preferences ĀKK valstīm, ĀKK un ES sāka sarunas par EPN, kas paredzēti kā tirdzniecības un attīstības instrumenti ĀKK valstīm, vairākums no kurām ir vismazāk attīstītās valstis; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2007. gada 31. decembrī beidzās Lomes konvencijas tirdzniecības nolīgumu un Kotonū nolīguma tirdzniecības sadarbības nodaļas darbības laiks, saskaņā ar kuru ES paplašināja vienpusējās tirdzniecības preferences ĀKK valstīm, ĀKK un ES sāka sarunas par EPN, kas paredzēti kā tirdzniecības un attīstības instrumenti ĀKK valstīm, vairākums no kurām ir vismazāk attīstītās valstis;

| F. | tā kā EPN ir iespēja nodrošināt stabilu un paredzamu regulējumu tirdzniecībai, ieguldījumiem, strukturālajai reformai un darbvietu radīšanai; tā kā EPN tomēr cita starpā tika kritizēti par to, ka tie var samazināt ĀKK valstu politikas nodrošinājumu, apdraudēt reģionālo integrāciju, radīt zaudējumus ĀKK nodokļu ieņēmumos un veicināt deindustrializāciju; |
| --- | --- |

F.

tā kā EPN ir iespēja nodrošināt stabilu un paredzamu regulējumu tirdzniecībai, ieguldījumiem, strukturālajai reformai un darbvietu radīšanai; tā kā EPN tomēr cita starpā tika kritizēti par to, ka tie var samazināt ĀKK valstu politikas nodrošinājumu, apdraudēt reģionālo integrāciju, radīt zaudējumus ĀKK nodokļu ieņēmumos un veicināt deindustrializāciju;

| G. | tā kā reģionālā integrācija ir izšķiroša ĀKK valstu iekšējās sadarbības, tostarp tirdzniecības un ieguldījumu veicināšanai; |
| --- | --- |

G.

tā kā reģionālā integrācija ir izšķiroša ĀKK valstu iekšējās sadarbības, tostarp tirdzniecības un ieguldījumu veicināšanai;

| H. | tā kā vispārējo cilvēktiesību, tostarp tiesību uz attīstību, ievērošana ir un paliek būtisks partnerattiecību elements; |
| --- | --- |

H.

tā kā vispārējo cilvēktiesību, tostarp tiesību uz attīstību, ievērošana ir un paliek būtisks partnerattiecību elements;

| I. | tā kā kopš pirmās Lomes konvencijas sadarbība attīstības jomā un tirdzniecība veido pamatu ĀKK un ES attiecībām; |
| --- | --- |

I.

tā kā kopš pirmās Lomes konvencijas sadarbība attīstības jomā un tirdzniecība veido pamatu ĀKK un ES attiecībām;

| J. | tā kā Eiropas Attīstības fonds (EAF), kas īpaši paredzēts, lai sniegtu tehnisku un finansiālu palīdzību ĀKK valstīm, joprojām ir ģeogrāfiski plašākais instruments sadarbībai attīstības jomā ES un nodrošina EUR 30,506 miljardus ĀKK valstīm, Eiropas aizjūras zemēm un teritorijām (AZT) un administratīvajiem izdevumiem 2014.–2020. gadam; |
| --- | --- |

J.

tā kā Eiropas Attīstības fonds (EAF), kas īpaši paredzēts, lai sniegtu tehnisku un finansiālu palīdzību ĀKK valstīm, joprojām ir ģeogrāfiski plašākais instruments sadarbībai attīstības jomā ES un nodrošina EUR 30,506 miljardus ĀKK valstīm, Eiropas aizjūras zemēm un teritorijām (AZT) un administratīvajiem izdevumiem 2014.–2020. gadam;

| K. | tā kā ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanas izmaksas tiek lēstas USD 2,6 triljonu apmērā, kam būs vajadzīgi jauni papildu līdzekļi attīstības finansēšanai, |
| --- | --- |

K.

tā kā ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanas izmaksas tiek lēstas USD 2,6 triljonu apmērā, kam būs vajadzīgi jauni papildu līdzekļi attīstības finansēšanai,

| 1. | uzskata, ka ĀKK un ES regulējumam ir būtiska nozīme dialoga veicināšanā un savstarpējas sapratnes palielināšanā starp ES un ĀKK valstīm, un tas jāpielāgo tādu jaunu pasaules līmeņa uzdevumu risināšanai kā pašreizējās migrantu un patvēruma meklētāju plūsmas, pamatojoties uz taisnīguma un līdztiesības, savstarpējas cieņas, iekļautības, miera, drošības, stabilitātes un cilvēktiesību ievērošanas nodrošināšanas pamatprincipiem, īpašu uzmanību pievēršot sieviešu, bērnu un neaizsargātu personu situācijai, demokrātijas principiem, tiesiskumam un labai pārvaldībai, lai sasniegtu ilgtermiņa attīstību un ekonomikas integrāciju pasaules ekonomikā; tomēr uzskata, ka pašreizējie noteikumi ir jāpielāgo uzdevumiem, kuros partnerībai var būt pievienotā vērtība; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka ĀKK un ES regulējumam ir būtiska nozīme dialoga veicināšanā un savstarpējas sapratnes palielināšanā starp ES un ĀKK valstīm, un tas jāpielāgo tādu jaunu pasaules līmeņa uzdevumu risināšanai kā pašreizējās migrantu un patvēruma meklētāju plūsmas, pamatojoties uz taisnīguma un līdztiesības, savstarpējas cieņas, iekļautības, miera, drošības, stabilitātes un cilvēktiesību ievērošanas nodrošināšanas pamatprincipiem, īpašu uzmanību pievēršot sieviešu, bērnu un neaizsargātu personu situācijai, demokrātijas principiem, tiesiskumam un labai pārvaldībai, lai sasniegtu ilgtermiņa attīstību un ekonomikas integrāciju pasaules ekonomikā; tomēr uzskata, ka pašreizējie noteikumi ir jāpielāgo uzdevumiem, kuros partnerībai var būt pievienotā vērtība;

| 2. | uzsver, ka ĀKK un ES partnerattiecību vēsture ir apliecinājusi, ka ilgtspējīgai attīstībai un nabadzības mazināšanai nepietiek tikai ar atbalstu un tirdzniecību; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka ĀKK un ES partnerattiecību vēsture ir apliecinājusi, ka ilgtspējīgai attīstībai un nabadzības mazināšanai nepietiek tikai ar atbalstu un tirdzniecību;

| 3. | uzskata, ka savstarpēji saskaņoti un labi īstenoti EPN var sniegt ĀKK valstīm izdevīgu un stabilu piekļuvi ES tirgum, lai tās varētu palielināt un dažādot eksportu un veicināt reģionālo integrāciju, veidojot centrus, kas labvēlīgi ietekmētu visus reģionus, un lai tās varētu pilnībā integrēties pasaules ekonomikā tādā veidā, kas veicina ilgtspējīgu un godīgu tirdzniecību; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka savstarpēji saskaņoti un labi īstenoti EPN var sniegt ĀKK valstīm izdevīgu un stabilu piekļuvi ES tirgum, lai tās varētu palielināt un dažādot eksportu un veicināt reģionālo integrāciju, veidojot centrus, kas labvēlīgi ietekmētu visus reģionus, un lai tās varētu pilnībā integrēties pasaules ekonomikā tādā veidā, kas veicina ilgtspējīgu un godīgu tirdzniecību;

| 4. | uzsver, ka ir svarīgi, īstenojot publisko un privāto partnerību, atbalstīt ĀKK valstu ekonomikas un ieguldījumu iespējas, piemēram, atjaunojamie enerģijas avoti un okeānu, tostarp bagāto zvejas resursu un akvakultūras, ilgtspējīga izmantošana; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka ir svarīgi, īstenojot publisko un privāto partnerību, atbalstīt ĀKK valstu ekonomikas un ieguldījumu iespējas, piemēram, atjaunojamie enerģijas avoti un okeānu, tostarp bagāto zvejas resursu un akvakultūras, ilgtspējīga izmantošana;

| 5. | uzsver, ka ir būtiski saglabāt atbilstīgu dialogu visos līmeņos, lai pilnībā izmantotu Kotonū nolīgumu; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka ir būtiski saglabāt atbilstīgu dialogu visos līmeņos, lai pilnībā izmantotu Kotonū nolīgumu;

| 6. | pauž nožēlu, ka, neņemot vērā Eiropas Parlamenta aicinājumu, ES nepagarināja Tirgus piekļuves regulas beigu datumu pēc 2014. gada 1. oktobra; |
| --- | --- |

6.

pauž nožēlu, ka, neņemot vērā Eiropas Parlamenta aicinājumu, ES nepagarināja Tirgus piekļuves regulas beigu datumu pēc 2014. gada 1. oktobra;

| 7. | mudina visas puses ratificēt Tirdzniecības atvieglošanas nolīgumu pirms desmitās PTO Ministru konferences Nairobi, lai pilnībā izmantotu priekšrocības, ko sniedz muitas modernizācija un reforma, apmaiņa ar zinātību un labu praksi muitas dienestu sadarbības jomā, un optimizētu līdzekļu un instrumentu izmantošanu saskaņā ar spēkā esošo regulējumu; |
| --- | --- |

7.

mudina visas puses ratificēt Tirdzniecības atvieglošanas nolīgumu pirms desmitās PTO Ministru konferences Nairobi, lai pilnībā izmantotu priekšrocības, ko sniedz muitas modernizācija un reforma, apmaiņa ar zinātību un labu praksi muitas dienestu sadarbības jomā, un optimizētu līdzekļu un instrumentu izmantošanu saskaņā ar spēkā esošo regulējumu;

| 8. | atgādina ES un tās dalībvalstīm par apņemšanos īstenot attīstības programmas politikas saskaņotību nolūkā uzlabot tirdzniecības, lauksaimniecības, nodokļu, klimata pārmaiņu, ieguldījumu, piekļuves izejmateriāliem un attīstības politikas saskaņotību un tādējādi sekmēt ĀKK valstu pāreju uz patstāvīgu ekonomiku; |
| --- | --- |

8.

atgādina ES un tās dalībvalstīm par apņemšanos īstenot attīstības programmas politikas saskaņotību nolūkā uzlabot tirdzniecības, lauksaimniecības, nodokļu, klimata pārmaiņu, ieguldījumu, piekļuves izejmateriāliem un attīstības politikas saskaņotību un tādējādi sekmēt ĀKK valstu pāreju uz patstāvīgu ekonomiku;

| 9. | atgādina, ka saikne starp tirdzniecību, ekonomikas attīstību un nabadzības mazināšanu netiek nodrošināta automātiski; atgādina, ka tirdzniecība jau veido būtisku daļu vismazāk attīstīto valstu (VAV) ekonomikā; tomēr norāda, ka nabadzības mazināšana vismazāk attīstītajās valstīs kopumā notiek ievērojami lēnāk nekā jaunattīstības valstīs; attiecīgi mudina Komisiju izpētīt elastīgākus veidus, kā nodrošināt PTO noteikumiem atbilstīgu asimetrisku piekļuvi tirgum, tostarp izmantojot atbrīvojumus no PTO noteikumiem, un saglabāt elastīgumu apspriedēs ar partneriem; |
| --- | --- |

9.

atgādina, ka saikne starp tirdzniecību, ekonomikas attīstību un nabadzības mazināšanu netiek nodrošināta automātiski; atgādina, ka tirdzniecība jau veido būtisku daļu vismazāk attīstīto valstu (VAV) ekonomikā; tomēr norāda, ka nabadzības mazināšana vismazāk attīstītajās valstīs kopumā notiek ievērojami lēnāk nekā jaunattīstības valstīs; attiecīgi mudina Komisiju izpētīt elastīgākus veidus, kā nodrošināt PTO noteikumiem atbilstīgu asimetrisku piekļuvi tirgum, tostarp izmantojot atbrīvojumus no PTO noteikumiem, un saglabāt elastīgumu apspriedēs ar partneriem;

| 10. | uzskata, ka piekļuve ES tirgum jāpapildina ar tautsaimniecības un eksporta dažādošanu un ka galvenā uzmanība jāvelta dienvidvalstu savstarpējās integrācijas un publiskās un privātās partnerības veicināšanai un palielināšanai; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka piekļuve ES tirgum jāpapildina ar tautsaimniecības un eksporta dažādošanu un ka galvenā uzmanība jāvelta dienvidvalstu savstarpējās integrācijas un publiskās un privātās partnerības veicināšanai un palielināšanai;

| 11. | uzsver ekonomisko partnerattiecību nolīgumos ietverto ilgtspējīgas attīstības noteikumu un turpmākās sadarbības sistēmas nozīmību; (un to, ka neizpildes klauzula nav apstrīdama); |
| --- | --- |

11.

uzsver ekonomisko partnerattiecību nolīgumos ietverto ilgtspējīgas attīstības noteikumu un turpmākās sadarbības sistēmas nozīmību; (un to, ka neizpildes klauzula nav apstrīdama);

| 12. | atzinīgi vērtē Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas kopējā tirgus (COMESA), Austrumāfrikas valstu kopienas (EAC) un Dienvidāfrikas Attīstības kopienas (SADC) trīspusējā BTN parakstīšanu un sarunas sākšanu par Kontinentālās brīvās tirdzniecības zonas (CFTA) izveidi Āfrikā; aicina ES veicināt tādus turpmākus reģionālās integrācijas procesus kā CFTA, tostarp izmantojot PTO Tirdzniecības atvieglošanas nolīguma regulējumu; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas kopējā tirgus (COMESA), Austrumāfrikas valstu kopienas (EAC) un Dienvidāfrikas Attīstības kopienas (SADC) trīspusējā BTN parakstīšanu un sarunas sākšanu par Kontinentālās brīvās tirdzniecības zonas (CFTA) izveidi Āfrikā; aicina ES veicināt tādus turpmākus reģionālās integrācijas procesus kā CFTA, tostarp izmantojot PTO Tirdzniecības atvieglošanas nolīguma regulējumu;

| 13. | aicina ES un ĀKK nodrošināt, ka ekonomisko partnerattiecību nolīgumi un nākamais ĀKK un ES regulējums arī turpmāk ietver konkrētus noteikumus attīstības un cilvēktiesību jomā, un aicina ĀKK un ES partnerus ievērot vides un darba standartus, lai nodrošinātu resursu ilgtspējīgu izmantošanu un veicinātu uzņēmumu sociālo atbildību; mudina EPN partnerus izmantot savus stimulus kā katalizatoru ilgtspējīgai un stabilai attīstībai; |
| --- | --- |

13.

aicina ES un ĀKK nodrošināt, ka ekonomisko partnerattiecību nolīgumi un nākamais ĀKK un ES regulējums arī turpmāk ietver konkrētus noteikumus attīstības un cilvēktiesību jomā, un aicina ĀKK un ES partnerus ievērot vides un darba standartus, lai nodrošinātu resursu ilgtspējīgu izmantošanu un veicinātu uzņēmumu sociālo atbildību; mudina EPN partnerus izmantot savus stimulus kā katalizatoru ilgtspējīgai un stabilai attīstībai;

| 14. | uzsver, ka oficiālā attīstības palīdzība (OAP) saskaņā ar programmu laikposmam pēc 2015. gada un ANO Adisabebas attīstības finansēšanas programmu joprojām ir svarīga ĀKK valstīm, jo īpaši vismazāk attīstītajām valstīm (VAV); norāda uz ES apņemšanos nodrošināt attīstības palīdzību ĀKK valstīm; aicina Eiropas Savienību un tās dalībvalstis sniegt palīdzību dotāciju un aizdevumu veidā, tostarp izmantojot “apvienošanas mehānismu”, lai nepalielinātu parādu slogu; pauž nožēlu, ka daudzas ES dalībvalstis nav sasniegušas mērķi līdz 2015. gadam 0,7 % no nacionālā kopienākuma (NKI) novirzīt oficiālās attīstības palīdzībai; pauž nožēlu par to, ka dažas dalībvalstis, piemēram, Somija, Dānija, Luksemburga un Francija, ir samazinājušas savu attīstības palīdzības daļu; aicina visus partnerus pilnībā izpildīt savas saistības; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka oficiālā attīstības palīdzība (OAP) saskaņā ar programmu laikposmam pēc 2015. gada un ANO Adisabebas attīstības finansēšanas programmu joprojām ir svarīga ĀKK valstīm, jo īpaši vismazāk attīstītajām valstīm (VAV); norāda uz ES apņemšanos nodrošināt attīstības palīdzību ĀKK valstīm; aicina Eiropas Savienību un tās dalībvalstis sniegt palīdzību dotāciju un aizdevumu veidā, tostarp izmantojot “apvienošanas mehānismu”, lai nepalielinātu parādu slogu; pauž nožēlu, ka daudzas ES dalībvalstis nav sasniegušas mērķi līdz 2015. gadam 0,7 % no nacionālā kopienākuma (NKI) novirzīt oficiālās attīstības palīdzībai; pauž nožēlu par to, ka dažas dalībvalstis, piemēram, Somija, Dānija, Luksemburga un Francija, ir samazinājušas savu attīstības palīdzības daļu; aicina visus partnerus pilnībā izpildīt savas saistības;

| 15. | atgādina, ka pēc Kotonū nolīguma darbības beigām attīstības mērķos jāņem vērā, ka vīriešus un sievietes tirdzniecība ietekmē atšķirīgi, galvenokārt ĀKK valstīs, nodrošinot atbilstīgus pasākumus, lai mazinātu iespējamo negatīvo ietekmi; |
| --- | --- |

15.

atgādina, ka pēc Kotonū nolīguma darbības beigām attīstības mērķos jāņem vērā, ka vīriešus un sievietes tirdzniecība ietekmē atšķirīgi, galvenokārt ĀKK valstīs, nodrošinot atbilstīgus pasākumus, lai mazinātu iespējamo negatīvo ietekmi;

| 16. | atzīst EAF kā galvenā instrumenta sadarbībai attīstības jomā ar ĀKK valstīm nozīmi un dažu tā raksturīgāko īpatnību vērtību, piemēram, lielas atbalsta daļas nodrošināšana vismazāk attīstītajām valstīm un sadarbība valsts plānošanas dokumenta izstrādē; uzsver resursu prognozējamības nozīmi, kā arī elastīgumu un efektivitāti tā īstenošanā; |
| --- | --- |

16.

atzīst EAF kā galvenā instrumenta sadarbībai attīstības jomā ar ĀKK valstīm nozīmi un dažu tā raksturīgāko īpatnību vērtību, piemēram, lielas atbalsta daļas nodrošināšana vismazāk attīstītajām valstīm un sadarbība valsts plānošanas dokumenta izstrādē; uzsver resursu prognozējamības nozīmi, kā arī elastīgumu un efektivitāti tā īstenošanā;

| 17. | ar bažām norāda, ka ES atbalsts EPN pielāgošanas izmaksu finansēšanai nav jauns un papildu atbalsts, bet tiek piešķirts no pašreizējiem līdzekļiem saskaņā ar EAF, tādējādi tas tiek piešķirts no ieņēmumiem, kuri paredzēti veselības aizsardzībai, izglītībai un sociālajai aizsardzībai; |
| --- | --- |

17.

ar bažām norāda, ka ES atbalsts EPN pielāgošanas izmaksu finansēšanai nav jauns un papildu atbalsts, bet tiek piešķirts no pašreizējiem līdzekļiem saskaņā ar EAF, tādējādi tas tiek piešķirts no ieņēmumiem, kuri paredzēti veselības aizsardzībai, izglītībai un sociālajai aizsardzībai;

| 18. | norāda, ka oficiālā attīstības palīdzība ir tikai viens no pieejamiem attīstības finansēšanas avotiem; mudina ĀKK valstis un ES dalībvalstis izpētīt citus konkrētus veidus vajadzīgo līdzekļu mobilizēšanai, tostarp vairāk iesaistot privāto sektoru uz tirdzniecību un attīstību vērstu ieguldījumu sniegšanā, palielinot fiskālās spējas un vietējo resursu mobilizāciju un radot starptautisku, attīstībai labvēlīgu vidi, novēršot nodokļu nemaksāšanu, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nelikumīgas finanšu plūsmas; uzsver, ka ierobežotie valsts atbalsta resursi saņēmējvalstīs būtu jāapvieno ar publiskiem ieguldījumiem, no kuriem netiek plānota īstermiņa vai vidēja termiņa finansiālā peļņa; |
| --- | --- |

18.

norāda, ka oficiālā attīstības palīdzība ir tikai viens no pieejamiem attīstības finansēšanas avotiem; mudina ĀKK valstis un ES dalībvalstis izpētīt citus konkrētus veidus vajadzīgo līdzekļu mobilizēšanai, tostarp vairāk iesaistot privāto sektoru uz tirdzniecību un attīstību vērstu ieguldījumu sniegšanā, palielinot fiskālās spējas un vietējo resursu mobilizāciju un radot starptautisku, attīstībai labvēlīgu vidi, novēršot nodokļu nemaksāšanu, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nelikumīgas finanšu plūsmas; uzsver, ka ierobežotie valsts atbalsta resursi saņēmējvalstīs būtu jāapvieno ar publiskiem ieguldījumiem, no kuriem netiek plānota īstermiņa vai vidēja termiņa finansiālā peļņa;

| 19. | atgādina arī, ka privātajiem ieguldījumiem nebūtu jāaizstāj oficiālā attīstības palīdzība, savukārt publiskās un privātās partnerības, ko finansē no “apvienošanas mehānismiem”, jebkurā gadījumā būtu jāsaskaņo ar uzņēmējas valsts attīstības plānu un tām būtu jāpiemēro stabils tiesiskais regulējums attiecībā uz atbildīgu finansēšanu, tostarp izmaksu segšanu un ieguvumu sadali; |
| --- | --- |

19.

atgādina arī, ka privātajiem ieguldījumiem nebūtu jāaizstāj oficiālā attīstības palīdzība, savukārt publiskās un privātās partnerības, ko finansē no “apvienošanas mehānismiem”, jebkurā gadījumā būtu jāsaskaņo ar uzņēmējas valsts attīstības plānu un tām būtu jāpiemēro stabils tiesiskais regulējums attiecībā uz atbildīgu finansēšanu, tostarp izmaksu segšanu un ieguvumu sadali;

| 20. | uzsver, ka ilgtspējīgas attīstības mērķiem jāveicina radoši jauni veidi ĀKK un ES sadarbībai, ko ES atbalsta trešās valstīs un kuras mērķis ir mazināt dabas resursu izmantošanu un sekmēt ekonomisko, sociālo un vides attīstību, pienācīgi izmantojot atjaunojamos enerģijas avotus un veicot ieguldījumus tajos; atgādina, ka ir svarīgi sniegt ieguldījumu sekmīgai ANO Klimata pārmaiņu konferences (COP 21) norisei Parīzē 2015. gadā, lai palīdzētu ĀKK valstīm īstenot ekonomikas, kura ir pilnībā atkarīga no fosilā kurināmā, dekarbonizāciju; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka ilgtspējīgas attīstības mērķiem jāveicina radoši jauni veidi ĀKK un ES sadarbībai, ko ES atbalsta trešās valstīs un kuras mērķis ir mazināt dabas resursu izmantošanu un sekmēt ekonomisko, sociālo un vides attīstību, pienācīgi izmantojot atjaunojamos enerģijas avotus un veicot ieguldījumus tajos; atgādina, ka ir svarīgi sniegt ieguldījumu sekmīgai ANO Klimata pārmaiņu konferences (COP 21) norisei Parīzē 2015. gadā, lai palīdzētu ĀKK valstīm īstenot ekonomikas, kura ir pilnībā atkarīga no fosilā kurināmā, dekarbonizāciju;

| 21. | norāda, ka ĀKK un ES turpmākās visaptverošas sadarbības pamatā jābūt kopīgai pieejai, radošām un pārskatatbildīgām metodēm un inovatīvai intervencei, un jārada iespēja ĀKK valstīm kļūt efektīvākām un redzamākām, ņemot vērā nacionālās un reģionālās īpatnības, un visu ieinteresēto pušu iesaistei EPN sarunās un īstenošanas procesā, lai nodrošinātu vietējo līdzdalību, kā arī ar to saistītās politikas saskaņotību un efektīvu pārraudzību; |
| --- | --- |

21.

norāda, ka ĀKK un ES turpmākās visaptverošas sadarbības pamatā jābūt kopīgai pieejai, radošām un pārskatatbildīgām metodēm un inovatīvai intervencei, un jārada iespēja ĀKK valstīm kļūt efektīvākām un redzamākām, ņemot vērā nacionālās un reģionālās īpatnības, un visu ieinteresēto pušu iesaistei EPN sarunās un īstenošanas procesā, lai nodrošinātu vietējo līdzdalību, kā arī ar to saistītās politikas saskaņotību un efektīvu pārraudzību;

| 22. | uzsver, ka EPN īstenošanā un regulējuma, kas būs spēkā pēc Kotonū nolīguma darbības beigām, izstrādē ir svarīgi ņemt vērā attiecīgās pilsoniskās sabiedrības prasības; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka EPN īstenošanā un regulējuma, kas būs spēkā pēc Kotonū nolīguma darbības beigām, izstrādē ir svarīgi ņemt vērā attiecīgās pilsoniskās sabiedrības prasības;

| 23. | norāda, ka apspriedē par regulējumu, kas būs spēkā pēc Kotonū nolīguma darbības beigām, būs iespēja veikt rūpīgu pašreizējā nolīguma sekmīgo un nesekmīgo rezultātu analīzi saistībā ar EKK valstu ilgtspējīgu sociāli ekonomisko attīstību; uzsver, ka turpmākajā ES un ĀKK tirdzniecības stratēģijā ir vajadzīga stingra ilgtspējīgai attīstībai paredzēta nodaļa un pārredzamas apspriešanas procedūras; |
| --- | --- |

23.

norāda, ka apspriedē par regulējumu, kas būs spēkā pēc Kotonū nolīguma darbības beigām, būs iespēja veikt rūpīgu pašreizējā nolīguma sekmīgo un nesekmīgo rezultātu analīzi saistībā ar EKK valstu ilgtspējīgu sociāli ekonomisko attīstību; uzsver, ka turpmākajā ES un ĀKK tirdzniecības stratēģijā ir vajadzīga stingra ilgtspējīgai attīstībai paredzēta nodaļa un pārredzamas apspriešanas procedūras;

| 24. | pauž nopietnas bažas par ziņojumiem saistībā ar būtiskajām atšķirībām starp līdzekļiem, kuri ĀKK valstīm piešķirti saskaņā ar EAF, un to faktiskajām izmaksām; aicina Komisiju palielināt atbalsta pārredzamību, izsekojamību un efektivitāti un nodrošināt, ka palīdzība attīstības jomā tiek sniegta tiem, kuriem tā visvairāk vajadzīga; turklāt aicina Komisiju cieši uzraudzīt šo jautājumu un sagatavot sīki izstrādātus ziņojumus par palīdzības izdevumiem un tās sistemātisku piešķiršanu; |
| --- | --- |

24.

pauž nopietnas bažas par ziņojumiem saistībā ar būtiskajām atšķirībām starp līdzekļiem, kuri ĀKK valstīm piešķirti saskaņā ar EAF, un to faktiskajām izmaksām; aicina Komisiju palielināt atbalsta pārredzamību, izsekojamību un efektivitāti un nodrošināt, ka palīdzība attīstības jomā tiek sniegta tiem, kuriem tā visvairāk vajadzīga; turklāt aicina Komisiju cieši uzraudzīt šo jautājumu un sagatavot sīki izstrādātus ziņojumus par palīdzības izdevumiem un tās sistemātisku piešķiršanu;

| 25. | aicina Komisiju atbalstīt ĀKK jaunattīstības valstis to centienos veicināt godīgu konkurenci un paredzēt atbilstīgus reglamentējošos noteikumus un vietējo tiesisko regulējumu sadarbībā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferenci (UNCTAD), Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (ESAO) un Starptautiskā konkurences tīkla (ICN) iniciatīvām kā stratēģisku instrumentu tirdzniecības palielināšanas, izaugsmes sekmēšanas un sociālās labklājības uzlabošanas nolūkā; |
| --- | --- |

25.

aicina Komisiju atbalstīt ĀKK jaunattīstības valstis to centienos veicināt godīgu konkurenci un paredzēt atbilstīgus reglamentējošos noteikumus un vietējo tiesisko regulējumu sadarbībā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferenci (UNCTAD), Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (ESAO) un Starptautiskā konkurences tīkla (ICN) iniciatīvām kā stratēģisku instrumentu tirdzniecības palielināšanas, izaugsmes sekmēšanas un sociālās labklājības uzlabošanas nolūkā;

| 26. | uzsver, ka jānodrošina, lai neviena ĀKK valsts nepaliktu sliktākā situācijā un lai turpmākajās ĀKK un ES partnerattiecībās galvenā uzmanība tiktu veltīta nabadzības mazināšanai, ilgtspējīgai attīstībai un darbvietu radīšanai; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka jānodrošina, lai neviena ĀKK valsts nepaliktu sliktākā situācijā un lai turpmākajās ĀKK un ES partnerattiecībās galvenā uzmanība tiktu veltīta nabadzības mazināšanai, ilgtspējīgai attīstībai un darbvietu radīšanai;

| 27. | uzsver, ka darbvietu radīšana, jo īpaši vidi saudzējošas darbvietas un ar aprites ekonomiku saistītās darbvietas, veidos turpmāko ĀKK un ES ekonomisko attiecību galveno daļu; tāpēc atzīst stratēģisko nozīmi, kas piemīt lauksaimniecības un lopkopības nozarei, kura saskaras ar tādiem nopietniem izaicinājumiem kā klimata pārmaiņas, cenu nestabilitāte un atbilstība drošības standartiem ražošanā un kurā nodarbināts vairākums ĀKK valstu iedzīvotāju, un kurai jāvelta īpaša uzmanība; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka darbvietu radīšana, jo īpaši vidi saudzējošas darbvietas un ar aprites ekonomiku saistītās darbvietas, veidos turpmāko ĀKK un ES ekonomisko attiecību galveno daļu; tāpēc atzīst stratēģisko nozīmi, kas piemīt lauksaimniecības un lopkopības nozarei, kura saskaras ar tādiem nopietniem izaicinājumiem kā klimata pārmaiņas, cenu nestabilitāte un atbilstība drošības standartiem ražošanā un kurā nodarbināts vairākums ĀKK valstu iedzīvotāju, un kurai jāvelta īpaša uzmanība;

| 28. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, Eiropadomei, Āfrikas Savienībai, Panāfrikas parlamentam, reģionālajiem un valstu parlamentiem, reģionālajām organizācijām, kas saistītas ar ĀKK valstīm un Eiropas Investīciju bankai (EIB). |
| --- | --- |

28.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, Eiropadomei, Āfrikas Savienībai, Panāfrikas parlamentam, reģionālajiem un valstu parlamentiem, reģionālajām organizācijām, kas saistītas ar ĀKK valstīm un Eiropas Investīciju bankai (EIB).

REZOLŪCIJA (5)

par to, kā uzlabot ekonomiskos un sociālos apstākļus jaunattīstības valstīs, ietverot ģimenes uzņēmumu ieguldījumu, lai novērstu katastrofas veselības jomā

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties 2015. gada 7.–9. decembrī Briselē (Beļģija), |
| --- | --- |

—

tiekoties 2015. gada 7.–9. decembrī Briselē (Beļģija),

| — | ņemot vērā Reglamenta 18. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 18. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (Kotonū nolīgums) (27), un jo īpaši tā 21. pantu, un Kotonū nolīguma pārskatīšanu 2005. un 2010. gadā (28), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (Kotonū nolīgums) (27), un jo īpaši tā 21. pantu, un Kotonū nolīguma pārskatīšanu 2005. un 2010. gadā (28),

| — | ņemot vērā 2014. gada 3. decembra rezolūciju par Ebolas vīrusa uzliesmojumu (29), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 3. decembra rezolūciju par Ebolas vīrusa uzliesmojumu (29),

| — | ņemot vērā 2030. gada programmu ilgtspējīgai attīstībai, tostarp ilgtspējīgas attīstības mērķus, kas pieņemti 2015. gada 25. septembrī Ņujorkā (ASV) ANO augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2030. gada programmu ilgtspējīgai attīstībai, tostarp ilgtspējīgas attīstības mērķus, kas pieņemti 2015. gada 25. septembrī Ņujorkā (ASV) ANO augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību,

| — | ņemot vērā 2015. gada 13.–16. jūlijā Adisabebā notikušās ANO Starptautiskās attīstības finansēšanas konferences noslēguma dokumentu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 13.–16. jūlijā Adisabebā notikušās ANO Starptautiskās attīstības finansēšanas konferences noslēguma dokumentu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 3. jūlija normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko īsteno ciešāku sadarbību finanšu darījumu nodokļa jomā (30), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 3. jūlija normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko īsteno ciešāku sadarbību finanšu darījumu nodokļa jomā (30),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2015. gada 27. oktobra rezolūciju par Ebolas vīrusa izraisīto krīzi – ilgtermiņā gūtā pieredze, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2015. gada 27. oktobra rezolūciju par Ebolas vīrusa izraisīto krīzi – ilgtermiņā gūtā pieredze,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2014. gada 18. septembra rezolūciju par ES veiktajiem pasākumiem, reaģējot uz Ebolas vīrusa uzliesmojumu (31), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2014. gada 18. septembra rezolūciju par ES veiktajiem pasākumiem, reaģējot uz Ebolas vīrusa uzliesmojumu (31),

| — | ņemot vērā Briseles secinājumus un ieteikumus veselības jomā saistībā ar ĀKK valstu attīstības programmu laikposmam pēc 2015. gada, kas pieņemta ĀKK valstu veselības ministru otrajā sanāksmē 2015. gada 25.–26. februārī Briselē (Beļģija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Briseles secinājumus un ieteikumus veselības jomā saistībā ar ĀKK valstu attīstības programmu laikposmam pēc 2015. gada, kas pieņemta ĀKK valstu veselības ministru otrajā sanāksmē 2015. gada 25.–26. februārī Briselē (Beļģija),

| — | ņemot vērā Eiropas Attīstības fonda ieguldījumu mehānismu un Eiropas Investīciju bankas (EIB) piedāvāto atbalstu ĀKK valstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Attīstības fonda ieguldījumu mehānismu un Eiropas Investīciju bankas (EIB) piedāvāto atbalstu ĀKK valstīm,

| — | ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) 2014. gada 29. oktobrī parakstīto Daudzpusējo kompetentās iestādes nolīgumu par nodokļu informācijas nodošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) 2014. gada 29. oktobrī parakstīto Daudzpusējo kompetentās iestādes nolīgumu par nodokļu informācijas nodošanu,

| — | ņemot vērā Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) 2013. gadā publicēto ziņojumu “Pārtikas izšķērdēšanas sekas – ietekme uz dabas resursiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) 2013. gadā publicēto ziņojumu “Pārtikas izšķērdēšanas sekas – ietekme uz dabas resursiem”,

| A. | tā kā ESAO lēš, ka globālās finanšu nozares īpatsvars kopējā pasaules ekonomikā ir 12–19 % robežās un ka patlaban vienas dienas ārzemju valūtas maiņas tirgus vidējais apjoms ir USD 5,5 triljoni, un tiek prognozēts, ka šā tirgus dienas apjoms 2019. gadā sasniegs USD 7,8 triljonus; tā kā globālā parāda vērtspapīru tirgus kopējais apjoms ir USD 78 triljoni un neizpildīto atvasināto instrumentu līgumu bruto tirgus vērtība ir USD 20,9 triljoni ar nosacīto vērtību USD 630 triljoni; |
| --- | --- |

A.

tā kā ESAO lēš, ka globālās finanšu nozares īpatsvars kopējā pasaules ekonomikā ir 12–19 % robežās un ka patlaban vienas dienas ārzemju valūtas maiņas tirgus vidējais apjoms ir USD 5,5 triljoni, un tiek prognozēts, ka šā tirgus dienas apjoms 2019. gadā sasniegs USD 7,8 triljonus; tā kā globālā parāda vērtspapīru tirgus kopējais apjoms ir USD 78 triljoni un neizpildīto atvasināto instrumentu līgumu bruto tirgus vērtība ir USD 20,9 triljoni ar nosacīto vērtību USD 630 triljoni;

| B. | tā kā katastrofas veselības jomā rada nopietnas sociālas un ekonomiskas problēmas skartajās valstīs; tā kā Ebolas vīrusa uzliesmojums postoši ietekmēja Gvinejas, Libērijas un Sjerraleones ekonomiku un izraisīja vēl lielāku recesiju šajās valstīs; |
| --- | --- |

B.

tā kā katastrofas veselības jomā rada nopietnas sociālas un ekonomiskas problēmas skartajās valstīs; tā kā Ebolas vīrusa uzliesmojums postoši ietekmēja Gvinejas, Libērijas un Sjerraleones ekonomiku un izraisīja vēl lielāku recesiju šajās valstīs;

| C. | tā Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) un Starptautisko norēķinu bankas veiktie pētījumi apliecina, ka finansiālās attīstības līmenis ir labs tikai līdz konkrētam rādītājam, kuru pārsniedzot, tas var ierobežot un apslāpēt vispārējo ekonomikas izaugsmi citās nozarēs, piemēram, lauksaimniecībā, un ka strauji augošā finanšu nozare apdraud kopējo ražīguma palielināšanos; |
| --- | --- |

C.

tā Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) un Starptautisko norēķinu bankas veiktie pētījumi apliecina, ka finansiālās attīstības līmenis ir labs tikai līdz konkrētam rādītājam, kuru pārsniedzot, tas var ierobežot un apslāpēt vispārējo ekonomikas izaugsmi citās nozarēs, piemēram, lauksaimniecībā, un ka strauji augošā finanšu nozare apdraud kopējo ražīguma palielināšanos;

| D. | tā kā tehnoloģiju attīstība finanšu nozarē un virzība uz centralizētām tirdzniecības sistēmām ir vēl vairāk sarežģījusi darījumu slēgšanu; |
| --- | --- |

D.

tā kā tehnoloģiju attīstība finanšu nozarē un virzība uz centralizētām tirdzniecības sistēmām ir vēl vairāk sarežģījusi darījumu slēgšanu;

| E. | tā kā 51 ESAO un G 20 valstis Berlīnē 2014. gada 29. oktobrī parakstīja Daudzpusēju kompetentās iestādes nolīgumu, ar kuru īsteno automātisku finansiālās informācijas apmaiņu par nodokļu jautājumiem, lai uzlabotu nodokļu pārredzamību; |
| --- | --- |

E.

tā kā 51 ESAO un G 20 valstis Berlīnē 2014. gada 29. oktobrī parakstīja Daudzpusēju kompetentās iestādes nolīgumu, ar kuru īsteno automātisku finansiālās informācijas apmaiņu par nodokļu jautājumiem, lai uzlabotu nodokļu pārredzamību;

| F. | tā kā tiek lēsts, ka 60 miljoni lauku saimniecību ĀAK valstīs rada trešo daļu no šo valstu IKP; tā kā no šā kopskaita 50 miljoni lauku saimniecību ir mazas ģimenes lauku saimniecības, kuras darbojas uz zemes platības, kas nepārsniedz 2 hektārus, un kurās strādā 80 % lauksaimniecībā nodarbināto iedzīvotāju; |
| --- | --- |

F.

tā kā tiek lēsts, ka 60 miljoni lauku saimniecību ĀAK valstīs rada trešo daļu no šo valstu IKP; tā kā no šā kopskaita 50 miljoni lauku saimniecību ir mazas ģimenes lauku saimniecības, kuras darbojas uz zemes platības, kas nepārsniedz 2 hektārus, un kurās strādā 80 % lauksaimniecībā nodarbināto iedzīvotāju;

| G. | tā kā nepietiekama uztura dēļ katru gadu mirst 3,1 miljons bērnu; tā kā pasaulē gadā saražo apmēram četrus miljardus tonnu pārtikas produktu, no kuriem trešā daļa nonāk atkritumos galvenokārt sliktas novākšanas, uzglabāšanas un pārvadāšanas prakses dēļ; tā kā FAO lēš, ka 2009. gadā ĀKK valstīs ir zaudēti vai izšķērdēti 23 % no visiem saražotajiem pārtikas produktiem jeb apmēram 545 kcal uz vienu iedzīvotāju dienā; |
| --- | --- |

G.

tā kā nepietiekama uztura dēļ katru gadu mirst 3,1 miljons bērnu; tā kā pasaulē gadā saražo apmēram četrus miljardus tonnu pārtikas produktu, no kuriem trešā daļa nonāk atkritumos galvenokārt sliktas novākšanas, uzglabāšanas un pārvadāšanas prakses dēļ; tā kā FAO lēš, ka 2009. gadā ĀKK valstīs ir zaudēti vai izšķērdēti 23 % no visiem saražotajiem pārtikas produktiem jeb apmēram 545 kcal uz vienu iedzīvotāju dienā;

| H. | tā kā jaunattīstības valstīm ir vajadzīgs politikas nodrošinājums, lai aizsargātu jaunās nozares no konkurences, kā arī fiskālie resursi un tehniskā palīdzība, lai sekmētu tautsaimniecības dažādošanu; |
| --- | --- |

H.

tā kā jaunattīstības valstīm ir vajadzīgs politikas nodrošinājums, lai aizsargātu jaunās nozares no konkurences, kā arī fiskālie resursi un tehniskā palīdzība, lai sekmētu tautsaimniecības dažādošanu;

| I. | tā kā MVU un mikrouzņēmumi veido pasaules ekonomikas pamatu, būtisku daļu no jaunattīstības valstu ekonomikas, un tie kopā ar labi funkcionējošu publisko sektoru ir izšķiroši svarīgi ekonomikas, sociālās un kultūras attīstības veicināšanā; tā kā minētajiem MVU, jo īpaši tiem, kuru īpašnieki ir minoritāšu grupas vai sievietes, ir ierobežota piekļuve kapitālam, un gandrīz puse no visiem MVU jaunattīstības valstīs ziņo, ka ierobežotā piekļuve finansējumam rada būtiskus šķēršļus, un ka ir aprēķināts, ka to finansējumam katru gadu trūkst EUR 200 miljardi; |
| --- | --- |

I.

tā kā MVU un mikrouzņēmumi veido pasaules ekonomikas pamatu, būtisku daļu no jaunattīstības valstu ekonomikas, un tie kopā ar labi funkcionējošu publisko sektoru ir izšķiroši svarīgi ekonomikas, sociālās un kultūras attīstības veicināšanā; tā kā minētajiem MVU, jo īpaši tiem, kuru īpašnieki ir minoritāšu grupas vai sievietes, ir ierobežota piekļuve kapitālam, un gandrīz puse no visiem MVU jaunattīstības valstīs ziņo, ka ierobežotā piekļuve finansējumam rada būtiskus šķēršļus, un ka ir aprēķināts, ka to finansējumam katru gadu trūkst EUR 200 miljardi;

| J. | tā kā neatbilstīgas nodokļu sistēmas var diskriminēt MVU un ģimenes uzņēmumus par labu starptautiskiem uzņēmumiem un vājināt publisko sektoru jaunattīstības valstīs; tā kā ES attīstības politikas un politikas veidotāju ĀKK valstīs galvenais mērķis ir nostiprināt ĀKK valstu pašreizējās nodokļu sistēmas struktūras un izveidot jaunas struktūras, kurās tiek ņemta vērā reālā situācija – ne tikai ekonomikas, bet arī sociālā – valstīs, kurās tās tiek īstenotas, galveno uzmanību veltot cīņai pret nodokļu nemaksāšanu, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nelikumīgām finanšu plūsmām un aizsargājot un veicinot ģimenes MVU un mikrouzņēmumus; |
| --- | --- |

J.

tā kā neatbilstīgas nodokļu sistēmas var diskriminēt MVU un ģimenes uzņēmumus par labu starptautiskiem uzņēmumiem un vājināt publisko sektoru jaunattīstības valstīs; tā kā ES attīstības politikas un politikas veidotāju ĀKK valstīs galvenais mērķis ir nostiprināt ĀKK valstu pašreizējās nodokļu sistēmas struktūras un izveidot jaunas struktūras, kurās tiek ņemta vērā reālā situācija – ne tikai ekonomikas, bet arī sociālā – valstīs, kurās tās tiek īstenotas, galveno uzmanību veltot cīņai pret nodokļu nemaksāšanu, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nelikumīgām finanšu plūsmām un aizsargājot un veicinot ģimenes MVU un mikrouzņēmumus;

| K. | tā kā starptautiskie uzņēmumi ir izmantojuši jaunattīstības valstis, lai iegūtu lielu peļņu, nepiemērojot standartus, kurus prasa ievērot to piederības valstīs, ir izmantojuši savu komerciālo ietekmi, lai pakļautu uzņēmējas valsts iestādes, un nav sakopuši vidi pēc darbības izbeigšanas; |
| --- | --- |

K.

tā kā starptautiskie uzņēmumi ir izmantojuši jaunattīstības valstis, lai iegūtu lielu peļņu, nepiemērojot standartus, kurus prasa ievērot to piederības valstīs, ir izmantojuši savu komerciālo ietekmi, lai pakļautu uzņēmējas valsts iestādes, un nav sakopuši vidi pēc darbības izbeigšanas;

| L. | tā kā 2013. gada decembrī Rietumāfrikā izplatījās Ebolas vīrusa epidēmija, inficējot 28 000 cilvēku un nogalinot 11 000 cilvēku; tā kā starptautiskā reakcija uz epidēmiju bija lēna un tās nebija līdz 2014. gada 8. augustam, kad Pasaules Veselības organizācija (PVO) izsludināja starptautisku sabiedrības veselības ārkārtas situāciju, |
| --- | --- |

L.

tā kā 2013. gada decembrī Rietumāfrikā izplatījās Ebolas vīrusa epidēmija, inficējot 28 000 cilvēku un nogalinot 11 000 cilvēku; tā kā starptautiskā reakcija uz epidēmiju bija lēna un tās nebija līdz 2014. gada 8. augustam, kad Pasaules Veselības organizācija (PVO) izsludināja starptautisku sabiedrības veselības ārkārtas situāciju,

| M. | tā kā attiecīgajās ĀKK valstīs ir obligāti jāizveido efektīva veselības aizsardzības sistēma, kas nodrošina visu iedzīvotāju piekļuvi kvalitatīviem pakalpojumiem, veselības aizsardzības darbiniekiem, zālēm un tehnoloģijām, un kurai atbalstu nodrošina finansēšanas sistēma, kas aizsargā cilvēkus no finanšu grūtībām un nabadzības veselības aprūpes izmaksu dēļ; |
| --- | --- |

M.

tā kā attiecīgajās ĀKK valstīs ir obligāti jāizveido efektīva veselības aizsardzības sistēma, kas nodrošina visu iedzīvotāju piekļuvi kvalitatīviem pakalpojumiem, veselības aizsardzības darbiniekiem, zālēm un tehnoloģijām, un kurai atbalstu nodrošina finansēšanas sistēma, kas aizsargā cilvēkus no finanšu grūtībām un nabadzības veselības aprūpes izmaksu dēļ;

| N. | tā kā daudzās Āfrikas valstīs veselības aizsardzības un izglītības sistēmas ir pasliktinājušās saistībā ar SVF un Pasaules Bankas uzspiestajām strukturālo pielāgojumu programmām, kuru dēļ bija jāveic budžeta samazinājumi publiskajā sektorā; |
| --- | --- |

N.

tā kā daudzās Āfrikas valstīs veselības aizsardzības un izglītības sistēmas ir pasliktinājušās saistībā ar SVF un Pasaules Bankas uzspiestajām strukturālo pielāgojumu programmām, kuru dēļ bija jāveic budžeta samazinājumi publiskajā sektorā;

| O. | tā kā ĀKK valstu sociāli ekonomiskās atpalicības dēļ nav daudz paveikts, lai uzlabotu veselības apdraudējuma novēršanu, palielinātu informētību par veselības apdraudējumiem un būvētu neatliekamās palīdzības centrus pietiekamā daudzumā, jo īpaši tālākos apgabalos; |
| --- | --- |

O.

tā kā ĀKK valstu sociāli ekonomiskās atpalicības dēļ nav daudz paveikts, lai uzlabotu veselības apdraudējuma novēršanu, palielinātu informētību par veselības apdraudējumiem un būvētu neatliekamās palīdzības centrus pietiekamā daudzumā, jo īpaši tālākos apgabalos;

| P. | tā kā izglītība nav iespējama bez brīvības un panākumi izglītības un mācību jomā nav iespējami, ja netiek pārtraukta cenzūra un liegums brīvi piekļūt informācijai; |
| --- | --- |

P.

tā kā izglītība nav iespējama bez brīvības un panākumi izglītības un mācību jomā nav iespējami, ja netiek pārtraukta cenzūra un liegums brīvi piekļūt informācijai;

| Q. | tā kā ĀKK valstīs nav stabila, dinamiska, konkurētspējīga un pašpārliecināta privātā sektora ar mūsdienīgām zināšanām un prasmēm, kam var būt izšķiroša nozīme ekonomikā; tā kā MVU un ģimenes uzņēmumiem trūkst vajadzīgā atbalsta un pienācīgas uzmanības; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ĀKK valstīs nav stabila, dinamiska, konkurētspējīga un pašpārliecināta privātā sektora ar mūsdienīgām zināšanām un prasmēm, kam var būt izšķiroša nozīme ekonomikā; tā kā MVU un ģimenes uzņēmumiem trūkst vajadzīgā atbalsta un pienācīgas uzmanības;

| R. | tā kā ĀKK valstīs nav stabilas, pašpietiekamas un līdzdalīgas ekonomikas, kas nodrošina labumu visiem, taisnīgi sadalot valsts bagātības valsts budžetā, un netiek atbildīgi izmantoti dabas resursi; |
| --- | --- |

R.

tā kā ĀKK valstīs nav stabilas, pašpietiekamas un līdzdalīgas ekonomikas, kas nodrošina labumu visiem, taisnīgi sadalot valsts bagātības valsts budžetā, un netiek atbildīgi izmantoti dabas resursi;

| S. | tā kā izglītība ir īpaši svarīga nabadzības likvidēšanai, pārmaiņām sociālajā un kultūras jomā, ekonomikas izaugsmes sekmēšanai, un, visbeidzot, veselības, dzīves apstākļu un dzīvesveida uzlabošanai vairumam iedzīvotāju; |
| --- | --- |

S.

tā kā izglītība ir īpaši svarīga nabadzības likvidēšanai, pārmaiņām sociālajā un kultūras jomā, ekonomikas izaugsmes sekmēšanai, un, visbeidzot, veselības, dzīves apstākļu un dzīvesveida uzlabošanai vairumam iedzīvotāju;

| T. | tā kā politiskā stabilitāte, ko nodrošina miers un drošība, ir galvenais nosacījums ekonomiskās un sociālās situācijas uzlabošanai, kā arī slimību epidēmiju un veselības katastrofu novēršanai, |
| --- | --- |

T.

tā kā politiskā stabilitāte, ko nodrošina miers un drošība, ir galvenais nosacījums ekonomiskās un sociālās situācijas uzlabošanai, kā arī slimību epidēmiju un veselības katastrofu novēršanai,

| 1. | atgādina, ka daudzām no 79 ĀKK valstīm ir bijušas ilglaicīgas vēsturiskas attiecības ar ES valstīm, un tādēļ ES būtu jāpievērš īpaša uzmanība sadarbībai ar ĀKK valstīm; ka ES un ĀKK veido 106 valstis, kuru kopējais iedzīvotāju skaits pārsniedz 1,4 miljardus; ka, neņemot vērā to, ka ES ir bagāta un labi attīstīta, tās izaugsmes rādītājs ir mazāks par 2 % gadā; ka ĀKK valstu izaugsme ir straujāka; un ka ES un ĀKK kopā veido pasaules ekonomikas virzītājspēku, kas var konkurēt pasaules līmenī; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka daudzām no 79 ĀKK valstīm ir bijušas ilglaicīgas vēsturiskas attiecības ar ES valstīm, un tādēļ ES būtu jāpievērš īpaša uzmanība sadarbībai ar ĀKK valstīm; ka ES un ĀKK veido 106 valstis, kuru kopējais iedzīvotāju skaits pārsniedz 1,4 miljardus; ka, neņemot vērā to, ka ES ir bagāta un labi attīstīta, tās izaugsmes rādītājs ir mazāks par 2 % gadā; ka ĀKK valstu izaugsme ir straujāka; un ka ES un ĀKK kopā veido pasaules ekonomikas virzītājspēku, kas var konkurēt pasaules līmenī;

| 2. | ierosina izveidot fondu, kas saņemtu pusi ienākumu no finanšu darījumu nodokļa ieņēmumiem un kas jāizmanto tikai to ĀAK valstu labā, kurās ir zemi ienākumi; uzskata, ka būtisku daļu varētu piešķirt aktīvu MVU un ģimenes uzņēmumu infrastruktūras mikrofinansēšanai šajās valstīs un ka finansējums būtu jāpiešķir arī veselības, izglītības, transporta un enerģētikas infrastruktūrai, lai efektīvāk reaģētu uz tādām veselības katastrofām kā Ebolas vīrusa uzliesmojums, kā arī, lai mazinātu jauniešu migrācijas plūsmas, kas rada cilvēkresursu spēju stiprināšanai vajadzīgā intelektuālā darbaspēka emigrāciju; aicina ĀKK valstis novērst korupciju, nostiprināt savas nodokļu sistēmas un ciešā sadarbībā ar ES risināt problēmu saistībā ar nelikumīgām finanšu plūsmām; uzskata, ka tām ĀKK valstīm, kurām nabadzības dēļ ir grūtības atmaksāt savus parādus, varētu piemērot parādu atvieglojumus; |
| --- | --- |

2.

ierosina izveidot fondu, kas saņemtu pusi ienākumu no finanšu darījumu nodokļa ieņēmumiem un kas jāizmanto tikai to ĀAK valstu labā, kurās ir zemi ienākumi; uzskata, ka būtisku daļu varētu piešķirt aktīvu MVU un ģimenes uzņēmumu infrastruktūras mikrofinansēšanai šajās valstīs un ka finansējums būtu jāpiešķir arī veselības, izglītības, transporta un enerģētikas infrastruktūrai, lai efektīvāk reaģētu uz tādām veselības katastrofām kā Ebolas vīrusa uzliesmojums, kā arī, lai mazinātu jauniešu migrācijas plūsmas, kas rada cilvēkresursu spēju stiprināšanai vajadzīgā intelektuālā darbaspēka emigrāciju; aicina ĀKK valstis novērst korupciju, nostiprināt savas nodokļu sistēmas un ciešā sadarbībā ar ES risināt problēmu saistībā ar nelikumīgām finanšu plūsmām; uzskata, ka tām ĀKK valstīm, kurām nabadzības dēļ ir grūtības atmaksāt savus parādus, varētu piemērot parādu atvieglojumus;

| 3. | norāda, ka daudzās ĀKK valstīs izvairīšanās no nodokļu maksāšanas ir liela problēma, kas valsts budžetā rada miljardiem euro lielus zaudējumus; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka daudzās ĀKK valstīs izvairīšanās no nodokļu maksāšanas ir liela problēma, kas valsts budžetā rada miljardiem euro lielus zaudējumus;

| 4. | atgādina, ka ģimenes lauku saimniecībām, kas ir izplatītākais lauksaimniecības modelis visā pasaulē, ir izšķiroša nozīme ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā – tās ievērojami sekmē pārtikas nodrošinājumu, cīņu pret augsnes eroziju un bioloģiskās daudzveidības samazināšanos, kā arī palīdz mazināt klimata pārmaiņas, vienlaikus nodrošinot darbvietas; uzsver, ka ES turpmāk būtu pasaules līmenī jāveicina ilgtspējīga lauksaimniecība kā līdzeklis, kas sekmē pārtikas nodrošinājumu un cilvēka cienīgu dzīvi, kā arī pietiekami lielus ienākumus lauksaimniekiem; atgādina par ES pienākumu rādīt piemēru vietējā līmenī, pilnībā integrējot sociālos un vides jautājumus lauksaimnieciskajā ražošanā un sekmējot lauku attīstību par labu vietējai sabiedrībai; jo īpaši mudina ES uzņemties saistības saskaņā ar ANO īpašā referenta par tiesībām uz pārtiku ieteikumiem attiecībā uz pilnīgu pāreju uz agroekoloģiju nolūkā uzlabot pārtikas sistēmu noturību un ilgtspēju; |
| --- | --- |

4.

atgādina, ka ģimenes lauku saimniecībām, kas ir izplatītākais lauksaimniecības modelis visā pasaulē, ir izšķiroša nozīme ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā – tās ievērojami sekmē pārtikas nodrošinājumu, cīņu pret augsnes eroziju un bioloģiskās daudzveidības samazināšanos, kā arī palīdz mazināt klimata pārmaiņas, vienlaikus nodrošinot darbvietas; uzsver, ka ES turpmāk būtu pasaules līmenī jāveicina ilgtspējīga lauksaimniecība kā līdzeklis, kas sekmē pārtikas nodrošinājumu un cilvēka cienīgu dzīvi, kā arī pietiekami lielus ienākumus lauksaimniekiem; atgādina par ES pienākumu rādīt piemēru vietējā līmenī, pilnībā integrējot sociālos un vides jautājumus lauksaimnieciskajā ražošanā un sekmējot lauku attīstību par labu vietējai sabiedrībai; jo īpaši mudina ES uzņemties saistības saskaņā ar ANO īpašā referenta par tiesībām uz pārtiku ieteikumiem attiecībā uz pilnīgu pāreju uz agroekoloģiju nolūkā uzlabot pārtikas sistēmu noturību un ilgtspēju;

| 5. | aicina ES izveidot finansējuma programmu (DEVETAX 2030), lai īpaši atbalstītu nodokļu struktūru izveidi jaunietekmes ekonomikas valstīs un palīdzētu jaunattīstības valstīm līdz 2030. gadam izveidot jaunas reģionālās nodokļu iestādes; |
| --- | --- |

5.

aicina ES izveidot finansējuma programmu (DEVETAX 2030), lai īpaši atbalstītu nodokļu struktūru izveidi jaunietekmes ekonomikas valstīs un palīdzētu jaunattīstības valstīm līdz 2030. gadam izveidot jaunas reģionālās nodokļu iestādes;

| 6. | turklāt uzskata, ka finansiālo atbalstu varētu piešķirt tādiem aktīva atbalsta veidiem kā minimālie ienākumi personām, kas dzīvo nabadzībā un sociālā atstumtībā, un ka būtu jāizpēta, vai ir vēlams palielināt kolektīvo finansēšanu, lai veicinātu uzņēmējdarbību, jo īpaši jauniešu vidū; |
| --- | --- |

6.

turklāt uzskata, ka finansiālo atbalstu varētu piešķirt tādiem aktīva atbalsta veidiem kā minimālie ienākumi personām, kas dzīvo nabadzībā un sociālā atstumtībā, un ka būtu jāizpēta, vai ir vēlams palielināt kolektīvo finansēšanu, lai veicinātu uzņēmējdarbību, jo īpaši jauniešu vidū;

| 7. | aicina attīstības bankas, tostarp EIB, sadarbībā ar ĀKK saņēmējvalstu valdībām, ierosināt mikrokredītu instrumentu, lai, izmantojot mikrokredītus, subsidētu aizdevumus ģimenes lauku saimniecībām to ražīguma uzlabošanai un pārtikas izšķērdēšanas mazināšanai; uzsver, ka mikrofinansēšana sekmē labākus darba apstākļus sievietēm; aicina ĀKK valstu valdības veicināt un atbalstīt lauksaimnieku organizāciju, tostarp kooperatīvu, izveidi; pauž bažas, ka zemes piesavināšanās un lielapjoma agrārās nozares var radīt apdraudējumu vietējiem iedzīvotājiem, izraisot pārmērīgu zemes izmantošanu īsā laikposmā un pēc tam atstājot to novārtā; |
| --- | --- |

7.

aicina attīstības bankas, tostarp EIB, sadarbībā ar ĀKK saņēmējvalstu valdībām, ierosināt mikrokredītu instrumentu, lai, izmantojot mikrokredītus, subsidētu aizdevumus ģimenes lauku saimniecībām to ražīguma uzlabošanai un pārtikas izšķērdēšanas mazināšanai; uzsver, ka mikrofinansēšana sekmē labākus darba apstākļus sievietēm; aicina ĀKK valstu valdības veicināt un atbalstīt lauksaimnieku organizāciju, tostarp kooperatīvu, izveidi; pauž bažas, ka zemes piesavināšanās un lielapjoma agrārās nozares var radīt apdraudējumu vietējiem iedzīvotājiem, izraisot pārmērīgu zemes izmantošanu īsā laikposmā un pēc tam atstājot to novārtā;

| 8. | norāda, ka vairāk nekā 40 % pasaules iedzīvotāju mājsaimniecību joprojām nav uzstādītas ūdensapgādes caurules; norāda, ka ūdens piesārņojuma dēļ katru gadu iet bojā 1,5 miljoni cilvēku un ka lauku ūdensapgādi, kas ir vairāk pakļauta piesārņošanas riskam, var padarīt drošu ūdens izmantošanai pārtikā, neradot lielas izmaksas, veicot dziļurbumus un lietojot hlora tabletes; uzskata, ka MVU ir taupīgāki ūdens patērēšanā nekā lielie uzņēmumi vai starptautiskie uzņēmumi; mudina ĀKK valstis piemērot naudas sodus piesārņotājiem, lai novērstu ūdens piesārņošanu; |
| --- | --- |

8.

norāda, ka vairāk nekā 40 % pasaules iedzīvotāju mājsaimniecību joprojām nav uzstādītas ūdensapgādes caurules; norāda, ka ūdens piesārņojuma dēļ katru gadu iet bojā 1,5 miljoni cilvēku un ka lauku ūdensapgādi, kas ir vairāk pakļauta piesārņošanas riskam, var padarīt drošu ūdens izmantošanai pārtikā, neradot lielas izmaksas, veicot dziļurbumus un lietojot hlora tabletes; uzskata, ka MVU ir taupīgāki ūdens patērēšanā nekā lielie uzņēmumi vai starptautiskie uzņēmumi; mudina ĀKK valstis piemērot naudas sodus piesārņotājiem, lai novērstu ūdens piesārņošanu;

| 9. | mudina izmantot ieguldījumu programmas attiecībā uz ģimenes uzņēmumiem, nodrošinot pieejamu un stabilu kredītu; uzsver sieviešu svarīgo un labvēlīgo nozīmi ģimenes uzņēmumos; |
| --- | --- |

9.

mudina izmantot ieguldījumu programmas attiecībā uz ģimenes uzņēmumiem, nodrošinot pieejamu un stabilu kredītu; uzsver sieviešu svarīgo un labvēlīgo nozīmi ģimenes uzņēmumos;

| 10. | aicina valdības radīt ekonomikas attīstību veicinošus apstākļus un izstrādāt atbilstīgas stratēģijas un politikas nostādnes, lai stimulētu privātā sektora attīstību kopumā un īpaši MVU un ģimenes uzņēmumu attīstību; |
| --- | --- |

10.

aicina valdības radīt ekonomikas attīstību veicinošus apstākļus un izstrādāt atbilstīgas stratēģijas un politikas nostādnes, lai stimulētu privātā sektora attīstību kopumā un īpaši MVU un ģimenes uzņēmumu attīstību;

| 11. | aicina nodrošināt visu tautu tiesības uz pārtikas suverenitāti; |
| --- | --- |

11.

aicina nodrošināt visu tautu tiesības uz pārtikas suverenitāti;

| 12. | atgādina, ka globalizācija ir ietekmējusi valstu spēju radīt iekšzemes valsts ieņēmumus un izvēlēties savu nodokļu sistēmas struktūru; norāda, ka lielāka kapitāla mobilitāte apvienojumā ar plaši izmantotajām nodokļu oāzēm ir būtiski mainījusi nosacījumus ienākumu un īpašuma aplikšanai ar nodokli, tādējādi ietekmējot nodokļu sistēmas taisnīgumu; šajā saistībā uzstāj, ka vietējo resursu efektīva mobilizācija un nodokļu sistēmu stiprināšana būs izšķiroša ekonomisko un sociālo apstākļu uzlabošanai jaunattīstības valstīs, piemēram, palielinot atbalstu MVU; ņemot to vērā, aicina ES uzlabot savu finansiālo un tehnisko palīdzību jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

12.

atgādina, ka globalizācija ir ietekmējusi valstu spēju radīt iekšzemes valsts ieņēmumus un izvēlēties savu nodokļu sistēmas struktūru; norāda, ka lielāka kapitāla mobilitāte apvienojumā ar plaši izmantotajām nodokļu oāzēm ir būtiski mainījusi nosacījumus ienākumu un īpašuma aplikšanai ar nodokli, tādējādi ietekmējot nodokļu sistēmas taisnīgumu; šajā saistībā uzstāj, ka vietējo resursu efektīva mobilizācija un nodokļu sistēmu stiprināšana būs izšķiroša ekonomisko un sociālo apstākļu uzlabošanai jaunattīstības valstīs, piemēram, palielinot atbalstu MVU; ņemot to vērā, aicina ES uzlabot savu finansiālo un tehnisko palīdzību jaunattīstības valstīm;

| 13. | norāda, ka, lai gan kopš 1990. gada bērnu mirstība ir ievērojami samazinājusies, Unicef jaunākie rādītāji liecina, ka katru gadu 6,3 miljoni bērnu, kuri ir jaunāki par pieciem gadiem, mirst tādu iemeslu dēļ, kas vairumā gadījumu ir novēršami; ka trīs ceturtdaļas no minētajiem nāves gadījumiem ir izraisījusi pneimonija, diareja, malārija un jaundzimušo dzīves apstākļi, piemēram, nosmakšana un infekcijas, attiecībā uz kurām ir zināmas izmaksu ziņā efektīvas ārstēšanas metodes; ka vairāk tiek skartas nabadzīgas personas, kurām ir nesamērīgi liels slimību slogs un lielākas grūtības piekļūt veselības aprūpei; ka bērnu veselības uzlabošanai vajadzīga visaptveroša un integrēta pieeja, vienlaikus pievēršot uzmanību vairākiem faktoriem, tostarp veselības aprūpes pamatpakalpojumu pieejamībai, piekļuvei tīram ūdenim, sanitārijai un higiēnai, uzturam un izglītībai; |
| --- | --- |

13.

norāda, ka, lai gan kopš 1990. gada bērnu mirstība ir ievērojami samazinājusies, Unicef jaunākie rādītāji liecina, ka katru gadu 6,3 miljoni bērnu, kuri ir jaunāki par pieciem gadiem, mirst tādu iemeslu dēļ, kas vairumā gadījumu ir novēršami; ka trīs ceturtdaļas no minētajiem nāves gadījumiem ir izraisījusi pneimonija, diareja, malārija un jaundzimušo dzīves apstākļi, piemēram, nosmakšana un infekcijas, attiecībā uz kurām ir zināmas izmaksu ziņā efektīvas ārstēšanas metodes; ka vairāk tiek skartas nabadzīgas personas, kurām ir nesamērīgi liels slimību slogs un lielākas grūtības piekļūt veselības aprūpei; ka bērnu veselības uzlabošanai vajadzīga visaptveroša un integrēta pieeja, vienlaikus pievēršot uzmanību vairākiem faktoriem, tostarp veselības aprūpes pamatpakalpojumu pieejamībai, piekļuvei tīram ūdenim, sanitārijai un higiēnai, uzturam un izglītībai;

| 14. | aicina pārtraukt zemes piesavināšanos un izstrādāt politikas nostādnes, kas nodrošinātu lauksaimniekiem piekļuvi zemei, ūdenim un sēklām; |
| --- | --- |

14.

aicina pārtraukt zemes piesavināšanos un izstrādāt politikas nostādnes, kas nodrošinātu lauksaimniekiem piekļuvi zemei, ūdenim un sēklām;

| 15. | norāda, ka joprojām katru gadu no masalām mirst 140 000 zīdaiņu, lai gan slimību ir iespējams novērst ar lētas vakcīnas dubultu devu; mudina starptautisko sabiedrību turpināt masalu likvidēšanas kampaņu; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka joprojām katru gadu no masalām mirst 140 000 zīdaiņu, lai gan slimību ir iespējams novērst ar lētas vakcīnas dubultu devu; mudina starptautisko sabiedrību turpināt masalu likvidēšanas kampaņu;

| 16. | aicina izstrādāt politikas nostādnes, lai veidotu sīkzemnieku un ģimenes lauku saimniecības, kas apgādā vietējos un reģionālos tirgus; |
| --- | --- |

16.

aicina izstrādāt politikas nostādnes, lai veidotu sīkzemnieku un ģimenes lauku saimniecības, kas apgādā vietējos un reģionālos tirgus;

| 17. | aicina valstu valdības, Āfrikas Savienību un ES izveidot un īstenot īpašas pamatprogrammas sabiedrības veselības aizsardzības jomā – vietējā, reģionālā, valsts un starptautiskā līmenī –, lai uzsvērtu veselības aprūpes sistēmas profilaktisko un ilgtspējīgo raksturu; |
| --- | --- |

17.

aicina valstu valdības, Āfrikas Savienību un ES izveidot un īstenot īpašas pamatprogrammas sabiedrības veselības aizsardzības jomā – vietējā, reģionālā, valsts un starptautiskā līmenī –, lai uzsvērtu veselības aprūpes sistēmas profilaktisko un ilgtspējīgo raksturu;

| 18. | uzskata, ka ir jāizstrādā politika amatieru zvejas un mazapjoma zvejas atbalstam un attīstībai; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka ir jāizstrādā politika amatieru zvejas un mazapjoma zvejas atbalstam un attīstībai;

| 19. | aicina ES atbalstīt un veicināt medicīnas izglītību ĀKK valstīs, lai apturētu intelektuālā darbaspēka emigrāciju un palielinātu speciālistu, tostarp pediatru, dermatologu, acu ārstu un tropisko slimību speciālistu, kā arī vecmāšu un ķirurgu skaitu savās veselības aprūpes sistēmās; |
| --- | --- |

19.

aicina ES atbalstīt un veicināt medicīnas izglītību ĀKK valstīs, lai apturētu intelektuālā darbaspēka emigrāciju un palielinātu speciālistu, tostarp pediatru, dermatologu, acu ārstu un tropisko slimību speciālistu, kā arī vecmāšu un ķirurgu skaitu savās veselības aprūpes sistēmās;

| 20. | uzsver, ka sociālajam dialogam ir izšķiroša nozīme, lai nodrošinātu privātā sektora efektīvu iesaisti attīstības procesā; uzstāj, ka jaunattīstības valstis ir atbildīgas par atbalsta sniegšanu sociālajam dialogam starp privātā sektora darba devējiem, darba ņēmējiem un valstu valdībām, lai uzlabotu labu pārvaldību un valsts stabilitāti; jo īpaši aicina jaunattīstības valstis nodrošināt sociālā dialoga paplašināšanu, attiecinot to uz eksportam atbrīvotām rūpniecības zonām un rūpniecības kopām; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka sociālajam dialogam ir izšķiroša nozīme, lai nodrošinātu privātā sektora efektīvu iesaisti attīstības procesā; uzstāj, ka jaunattīstības valstis ir atbildīgas par atbalsta sniegšanu sociālajam dialogam starp privātā sektora darba devējiem, darba ņēmējiem un valstu valdībām, lai uzlabotu labu pārvaldību un valsts stabilitāti; jo īpaši aicina jaunattīstības valstis nodrošināt sociālā dialoga paplašināšanu, attiecinot to uz eksportam atbrīvotām rūpniecības zonām un rūpniecības kopām;

| 21. | uzskata, ka starptautiskā reakcija uz Ebolas vīrusa epidēmiju bija nepietiekama un atklāja to, ka trūkst gatavības rīcībai epidēmiju un pandēmiju gadījumā; aicina izveidot pastāvīgu Eiropas ātrās reaģēšanas vienību, kurā būtu eksperti, atbalsta personāls laboratorijās un epidemiologi, kā arī loģistikas infrastruktūru, tostarp mobilās laboratorijas, kuras var izmantot ļoti ātri; plašākā kontekstā uzskata, ka, lai ilgtermiņā izveidotu noturīgas veselības aizsardzības sistēmas, cita starpā ir i) jāiegulda resursi publiskos veselības aprūpes pamatpakalpojumos, ii) jānodrošina droša un kvalitatīva aprūpe, paredzot vairāk resursu veselības aprūpes darbinieku apmācībai, uzraudzībai un atalgojumam, iii) jāiesaista vietējās ieinteresētās personas un kopienas krīzes novēršanā un attīstības plānošanā; aicina starptautiskos līdzekļu devējus palielināt oficiālo attīstības palīdzību (OAP) šīm valstīm un sniegt to, izmantojot savu valstu sistēmas, piemēram, budžeta atbalstu; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka starptautiskā reakcija uz Ebolas vīrusa epidēmiju bija nepietiekama un atklāja to, ka trūkst gatavības rīcībai epidēmiju un pandēmiju gadījumā; aicina izveidot pastāvīgu Eiropas ātrās reaģēšanas vienību, kurā būtu eksperti, atbalsta personāls laboratorijās un epidemiologi, kā arī loģistikas infrastruktūru, tostarp mobilās laboratorijas, kuras var izmantot ļoti ātri; plašākā kontekstā uzskata, ka, lai ilgtermiņā izveidotu noturīgas veselības aizsardzības sistēmas, cita starpā ir i) jāiegulda resursi publiskos veselības aprūpes pamatpakalpojumos, ii) jānodrošina droša un kvalitatīva aprūpe, paredzot vairāk resursu veselības aprūpes darbinieku apmācībai, uzraudzībai un atalgojumam, iii) jāiesaista vietējās ieinteresētās personas un kopienas krīzes novēršanā un attīstības plānošanā; aicina starptautiskos līdzekļu devējus palielināt oficiālo attīstības palīdzību (OAP) šīm valstīm un sniegt to, izmantojot savu valstu sistēmas, piemēram, budžeta atbalstu;

| 22. | norāda, ka pašreizējie paraugprakses modeļi – piemēram, poliomielīta novēršanas gadījumā (vai antipoliomielīta kampaņa) – kopumā varētu būt paraugs jaunu struktūru izveidei ārkārtas situāciju un veselības katastrofu pārvaldībā un veselības aprūpes nozarē; |
| --- | --- |

22.

norāda, ka pašreizējie paraugprakses modeļi – piemēram, poliomielīta novēršanas gadījumā (vai antipoliomielīta kampaņa) – kopumā varētu būt paraugs jaunu struktūru izveidei ārkārtas situāciju un veselības katastrofu pārvaldībā un veselības aprūpes nozarē;

| 23. | uzsver, ka vakcīnas ir izmaksu ziņā efektīvākais veids, kā novērst un kontrolēt tādas infekcijas slimības kā Ebolas vīrusslimība; mudina pētniecības un attīstības kopienu ieguldīt vakcīnu izstrādē, lai novērstu infekcijas slimības, kas galvenokārt skar nabadzīgos iedzīvotājus, bet kas var izplatīt infekciju pāri robežām; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka vakcīnas ir izmaksu ziņā efektīvākais veids, kā novērst un kontrolēt tādas infekcijas slimības kā Ebolas vīrusslimība; mudina pētniecības un attīstības kopienu ieguldīt vakcīnu izstrādē, lai novērstu infekcijas slimības, kas galvenokārt skar nabadzīgos iedzīvotājus, bet kas var izplatīt infekciju pāri robežām;

| 24. | mudina ĀKK valstis ieviest veselības apdraudējumu novēršanas mehānismus, tostarp izpratnes veicināšanas programmas un izvirzīt par prioritāti tālos un mazāk attīstītos apgabalus tādu veselības centru būvniecībai, kuriem ir nodrošināts vajadzīgais darbaspēks un medicīnas iekārtas; |
| --- | --- |

24.

mudina ĀKK valstis ieviest veselības apdraudējumu novēršanas mehānismus, tostarp izpratnes veicināšanas programmas un izvirzīt par prioritāti tālos un mazāk attīstītos apgabalus tādu veselības centru būvniecībai, kuriem ir nodrošināts vajadzīgais darbaspēks un medicīnas iekārtas;

| 25. | uzskata, ka Ebolas vīrusslimības un citu slimību novēršanas politikā jāparedz, ka iedzīvotājiem tiek nodrošināta piekļuve veselīgai pārtikai pietiekamā daudzumā, drošam dzeramajam ūdenim un sanitārijai, kā arī sabiedrības veselības aizsardzības sistēmu stiprināšanai; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka Ebolas vīrusslimības un citu slimību novēršanas politikā jāparedz, ka iedzīvotājiem tiek nodrošināta piekļuve veselīgai pārtikai pietiekamā daudzumā, drošam dzeramajam ūdenim un sanitārijai, kā arī sabiedrības veselības aizsardzības sistēmu stiprināšanai;

| 26. | uzskata, ka pieejā tādām epidēmijām kā Ebolas vīrusslimība īpaša uzmanība jāvelta infekcijas novēršanai; tāpēc uzskata, ka būtu jārīko plaša medicīnas, aprūpes un veselības aprūpes personāla apmācība, arī iesaistot izglītības vidi, lai iegūtu pēc iespējas vairāk informācijas par to, kādi noteikumi vajadzīgi attiecībā uz veselības aprūpes un ikdienas uzvedības reglamentēšanu, lai novērstu inficēšanās risku; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka pieejā tādām epidēmijām kā Ebolas vīrusslimība īpaša uzmanība jāvelta infekcijas novēršanai; tāpēc uzskata, ka būtu jārīko plaša medicīnas, aprūpes un veselības aprūpes personāla apmācība, arī iesaistot izglītības vidi, lai iegūtu pēc iespējas vairāk informācijas par to, kādi noteikumi vajadzīgi attiecībā uz veselības aprūpes un ikdienas uzvedības reglamentēšanu, lai novērstu inficēšanās risku;

| 27. | norāda, ka pārtikas izšķērdēšana rada ienākumu zaudējumus lauksaimniekiem un resursu, piemēram, ūdens un zemes, izsaimniekošanu laikā, kad paredzams, ka pasaules iedzīvotāju skaits palielināsies no 7,3 miljardiem 2015. gadā līdz 9,5 miljardiem 2050. gadā un vienlaikus palielināsies pieprasījums pēc pārtikas, un ka trīs ceturtdaļas no pārtikas zudumiem ĀKK valstīs notiek ražošanas, apstrādes un uzglabāšanas posmos, ko var novērst, izmantojot zemu izmaksu un zema tehnoloģiskā līmeņa risinājumus; ja ĀKK valstīs minētie zudumi šajos posmos būtu samazināti līdz Eiropas līmenim, ĀKK IKP palielinātos par 2,6 % gadā; |
| --- | --- |

27.

norāda, ka pārtikas izšķērdēšana rada ienākumu zaudējumus lauksaimniekiem un resursu, piemēram, ūdens un zemes, izsaimniekošanu laikā, kad paredzams, ka pasaules iedzīvotāju skaits palielināsies no 7,3 miljardiem 2015. gadā līdz 9,5 miljardiem 2050. gadā un vienlaikus palielināsies pieprasījums pēc pārtikas, un ka trīs ceturtdaļas no pārtikas zudumiem ĀKK valstīs notiek ražošanas, apstrādes un uzglabāšanas posmos, ko var novērst, izmantojot zemu izmaksu un zema tehnoloģiskā līmeņa risinājumus; ja ĀKK valstīs minētie zudumi šajos posmos būtu samazināti līdz Eiropas līmenim, ĀKK IKP palielinātos par 2,6 % gadā;

| 28. | aicina starptautisko sabiedrību pildīt savas saistības, lai laikposmā pēc Ebolas vīrusa uzliesmojuma atbalstītu sociālās un ekonomiskās sistēmas atjaunošanu vairāk skartajās Rietumāfrikas valstīs (Gvineja, Libērija un Sjerraleone), jo īpaši tās, par kurām panākta vienošanās augsta līmeņa konferencē “Ebolas vīrusslimība – no ārkārtas situācijas līdz atjaunotnei”, kas tika rīkota Briselē 2015. gada 3. martā; |
| --- | --- |

28.

aicina starptautisko sabiedrību pildīt savas saistības, lai laikposmā pēc Ebolas vīrusa uzliesmojuma atbalstītu sociālās un ekonomiskās sistēmas atjaunošanu vairāk skartajās Rietumāfrikas valstīs (Gvineja, Libērija un Sjerraleone), jo īpaši tās, par kurām panākta vienošanās augsta līmeņa konferencē “Ebolas vīrusslimība – no ārkārtas situācijas līdz atjaunotnei”, kas tika rīkota Briselē 2015. gada 3. martā;

| 29. | aicina ES dalībvalstis atbalstīt mācību programmu īstenošanu profilaktiskās veselības aprūpes jomā, ne tikai sniedzot finansiālu atbalstu, bet arī veicinot reālu profilakses kultūru ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

29.

aicina ES dalībvalstis atbalstīt mācību programmu īstenošanu profilaktiskās veselības aprūpes jomā, ne tikai sniedzot finansiālu atbalstu, bet arī veicinot reālu profilakses kultūru ĀKK valstīs;

| 30. | norāda, ka vairums ģimenes uzņēmumu ir MVU, ka tie uzlabo ģimeņu sociāli ekonomisko stāvokli nepietiekami attīstītos reģionos un lauku apvidos, un ka ienesīguma līmenis nav ģimenes uzņēmumu galvenais apsvērums; |
| --- | --- |

30.

norāda, ka vairums ģimenes uzņēmumu ir MVU, ka tie uzlabo ģimeņu sociāli ekonomisko stāvokli nepietiekami attīstītos reģionos un lauku apvidos, un ka ienesīguma līmenis nav ģimenes uzņēmumu galvenais apsvērums;

| 31. | norāda, ka MVU ĀKK valstīs nodarbina lielāku cilvēku skaitu, maksā lielākus nodokļus un piedzīvo straujāku izaugsmi nekā lielie uzņēmumi, ja ir izpildītas to kapitāla prasības, un ar tādu pašu ieguldījumu proporcionāli nodrošina lielāku nodarbinātību, lielākus ienākumus un nodokļu ieņēmumus; |
| --- | --- |

31.

norāda, ka MVU ĀKK valstīs nodarbina lielāku cilvēku skaitu, maksā lielākus nodokļus un piedzīvo straujāku izaugsmi nekā lielie uzņēmumi, ja ir izpildītas to kapitāla prasības, un ar tādu pašu ieguldījumu proporcionāli nodrošina lielāku nodarbinātību, lielākus ienākumus un nodokļu ieņēmumus;

| 32. | aicina izstrādāt duālās izglītības sistēmu, kad stažēšanās kādā uzņēmumā tiek apvienota ar profesionālo izglītību tehniskā koledžā, lai nodrošinātu praktiskās zināšanas un prasmes tā, ka tās var pārbaudīt praksē, radot stimulus uzņēmumiem, piemēram, atbrīvošanu no nodokļa, ja tie pieņem studentus mācekļa amatā, nesamazinot kopējos nodokļu ieņēmumus; aicina īstenot efektīvas, lietderīgas un pārredzamas pretkorupcijas programmas, lai novērstu intelektuālā darbaspēka emigrāciju; |
| --- | --- |

32.

aicina izstrādāt duālās izglītības sistēmu, kad stažēšanās kādā uzņēmumā tiek apvienota ar profesionālo izglītību tehniskā koledžā, lai nodrošinātu praktiskās zināšanas un prasmes tā, ka tās var pārbaudīt praksē, radot stimulus uzņēmumiem, piemēram, atbrīvošanu no nodokļa, ja tie pieņem studentus mācekļa amatā, nesamazinot kopējos nodokļu ieņēmumus; aicina īstenot efektīvas, lietderīgas un pārredzamas pretkorupcijas programmas, lai novērstu intelektuālā darbaspēka emigrāciju;

| 33. | aicina ES veidot ciešu sadarbību starp MVU ES un ĀKK valstīs, lai noteiktu skaidru mērķi uzņēmumu sociālās atbildības politikā; aicina izveidot ES un ĀKK partnerības tīklu, lai ĀKK valstīs ieviestu atlases veida izmēģinājuma shēmas, kurās jaunajiem uzņēmējiem un jaunizveidotajiem uzņēmumiem būs iespēja profesionāli pilnveidoties jaunietekmes ekonomikā un sadarboties ar Eiropas pētniecības institūtiem vai uzņēmumiem; |
| --- | --- |

33.

aicina ES veidot ciešu sadarbību starp MVU ES un ĀKK valstīs, lai noteiktu skaidru mērķi uzņēmumu sociālās atbildības politikā; aicina izveidot ES un ĀKK partnerības tīklu, lai ĀKK valstīs ieviestu atlases veida izmēģinājuma shēmas, kurās jaunajiem uzņēmējiem un jaunizveidotajiem uzņēmumiem būs iespēja profesionāli pilnveidoties jaunietekmes ekonomikā un sadarboties ar Eiropas pētniecības institūtiem vai uzņēmumiem;

| 34. | mudina ĀKK valstis iekļaut tehniskās un profesionālās izglītības un mācību programmas savās prasmju pilnveidošanas stratēģijās, iesaistot nozari, lai cita starpā nodrošinātu, ka kvalitatīvās mācību programmās ir iekļauta uzņēmējdarbība; |
| --- | --- |

34.

mudina ĀKK valstis iekļaut tehniskās un profesionālās izglītības un mācību programmas savās prasmju pilnveidošanas stratēģijās, iesaistot nozari, lai cita starpā nodrošinātu, ka kvalitatīvās mācību programmās ir iekļauta uzņēmējdarbība;

| 35. | aicina izstrādāt valsts izglītības sistēmu, kurā mācību programmas ir pielāgotas katras valsts vajadzībām un prioritātēm; |
| --- | --- |

35.

aicina izstrādāt valsts izglītības sistēmu, kurā mācību programmas ir pielāgotas katras valsts vajadzībām un prioritātēm;

| 36. | uzskata, ka ir vajadzīga prakses un stažēšanās sistēmas reglamentēšana, lai novērstu visus šādu instrumentu ļaunprātīgas izmantošanas veidus, pielīdzinot tos citiem darba veidiem un nodrošinot vajadzīgās samaksas garantijas; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka ir vajadzīga prakses un stažēšanās sistēmas reglamentēšana, lai novērstu visus šādu instrumentu ļaunprātīgas izmantošanas veidus, pielīdzinot tos citiem darba veidiem un nodrošinot vajadzīgās samaksas garantijas;

| 37. | mudina stiprināt noturīgu uzņēmējdarbības garu jauniešu vidū ĀKK valstīs, kurās vairāk nekā 75 % iedzīvotāju ir jaunāki par 25 gadiem, atbalstot skolās gūto izglītību, kas ir vairāk vērsta uz uzņēmējdarbību, un izveidojot efektīvākas universitāšu partnerības un Erasmus apmaiņas programmas; aicina ieviest skolotāju mācību un apmaiņas programmu, lai palīdzētu uzlabot izglītības kvalitāti un pasniegšanu ĀKK valstīs; izglītības veicināšanas nolūkā aicina ĀKK valstis dažādos veidos censties nodrošināt, lai visiem bērniem būtu pieejama kvalitatīva bezmaksas izglītība, īpaši ņemot vērā to neaizsargātāko sabiedrības grupu vajadzības, kurām draud nabadzība un sociālā atstumtība; |
| --- | --- |

37.

mudina stiprināt noturīgu uzņēmējdarbības garu jauniešu vidū ĀKK valstīs, kurās vairāk nekā 75 % iedzīvotāju ir jaunāki par 25 gadiem, atbalstot skolās gūto izglītību, kas ir vairāk vērsta uz uzņēmējdarbību, un izveidojot efektīvākas universitāšu partnerības un Erasmus apmaiņas programmas; aicina ieviest skolotāju mācību un apmaiņas programmu, lai palīdzētu uzlabot izglītības kvalitāti un pasniegšanu ĀKK valstīs; izglītības veicināšanas nolūkā aicina ĀKK valstis dažādos veidos censties nodrošināt, lai visiem bērniem būtu pieejama kvalitatīva bezmaksas izglītība, īpaši ņemot vērā to neaizsargātāko sabiedrības grupu vajadzības, kurām draud nabadzība un sociālā atstumtība;

| 38. | mudina ĀKK valstis veidot ekonomikas sistēmas, pamatojoties uz sociālā taisnīguma, pašpietiekamības un sabiedrības līdzdalības principiem – sistēmu, kuras pamatā galvenokārt ir cilvēkresursu un dabas resursu attīstība un to atbildīga izmantošana tādā veidā, kas nodrošina iekļaujošu ilgtspējīgu attīstību; valdībām būtu jāizstrādā politikas nostādnes, kas ir labvēlīgas nabadzīgajiem iedzīvotājiem un vērstas uz rezultātu, sekmē privāto iniciatīvu, konkurenci un ieguldījumus, veicina zināšanu un prasmju apguvi, palielina ražīgumu, nodrošina visu pamatpakalpojumu taisnīgu un atbilstīgu sadali un sekmē un stiprina starptautisko ekonomisko sadarbību un ieguldījumus; |
| --- | --- |

38.

mudina ĀKK valstis veidot ekonomikas sistēmas, pamatojoties uz sociālā taisnīguma, pašpietiekamības un sabiedrības līdzdalības principiem – sistēmu, kuras pamatā galvenokārt ir cilvēkresursu un dabas resursu attīstība un to atbildīga izmantošana tādā veidā, kas nodrošina iekļaujošu ilgtspējīgu attīstību; valdībām būtu jāizstrādā politikas nostādnes, kas ir labvēlīgas nabadzīgajiem iedzīvotājiem un vērstas uz rezultātu, sekmē privāto iniciatīvu, konkurenci un ieguldījumus, veicina zināšanu un prasmju apguvi, palielina ražīgumu, nodrošina visu pamatpakalpojumu taisnīgu un atbilstīgu sadali un sekmē un stiprina starptautisko ekonomisko sadarbību un ieguldījumus;

| 39. | mudina ES un ĀKK valstis veicināt ētiskas uzņēmējdarbības principus kā pamatu starptautiskajam tirgum nākotnē, un darīt visu iespējamo, lai novērstu korupciju un nelikumīgas finanšu plūsmas; mudina visas ĀKK valstis ieviest efektīvas, iedarbīgas un pārredzamas pretkorupcijas programmas; norāda, ka ētika būtu jāapgūst pēc iespējas agri, tādēļ mudina ĀKK valstis to iekļaut savās izglītības programmās visos līmeņos, sākot no pamatskolas līdz universitātei; |
| --- | --- |

39.

mudina ES un ĀKK valstis veicināt ētiskas uzņēmējdarbības principus kā pamatu starptautiskajam tirgum nākotnē, un darīt visu iespējamo, lai novērstu korupciju un nelikumīgas finanšu plūsmas; mudina visas ĀKK valstis ieviest efektīvas, iedarbīgas un pārredzamas pretkorupcijas programmas; norāda, ka ētika būtu jāapgūst pēc iespējas agri, tādēļ mudina ĀKK valstis to iekļaut savās izglītības programmās visos līmeņos, sākot no pamatskolas līdz universitātei;

| 40. | atgādina, ka EIB primārais mērķis, veicot finansēšanas darījumus jaunattīstības valstīs saskaņā ar EIB piešķirto ES garantiju, ir samazināt un ilgtermiņā izskaust nabadzību; īpaši uzsver, ka EIB un Eiropas Attīstības finanšu iestādēm jāsadarbojas tikai ar tādiem finanšu starpniekiem, kuri neveic darbību ārzonas finanšu centros, kuriem ir būtiska vietējā līdzdalība un kuri spēj īstenot attīstību veicinošu pieeju, atbalstot MVU valstīs, kurās tās veic savu darbību; |
| --- | --- |

40.

atgādina, ka EIB primārais mērķis, veicot finansēšanas darījumus jaunattīstības valstīs saskaņā ar EIB piešķirto ES garantiju, ir samazināt un ilgtermiņā izskaust nabadzību; īpaši uzsver, ka EIB un Eiropas Attīstības finanšu iestādēm jāsadarbojas tikai ar tādiem finanšu starpniekiem, kuri neveic darbību ārzonas finanšu centros, kuriem ir būtiska vietējā līdzdalība un kuri spēj īstenot attīstību veicinošu pieeju, atbalstot MVU valstīs, kurās tās veic savu darbību;

| 41. | uzskata, ka jaunattīstības valstīs jānodrošina taisnīga un brīva piekļuve kvalitatīvai izglītībai visos līmeņos, jo īpaši attiecībā uz rakstīt un lasīt prasmi un rēķināšanas prasmi; ka būtu jānodrošina uzņēmējdarbības prasmes un īpaši tehniskā un profesionālā izglītība un apmācība; ka informācijas un sakaru tehnoloģiju izmantošana mācībās un prasmju pilnveidošanā ir uzskatāma par būtisku; ka visām skolām jābūt piekļuvei datoriem un atbilstošiem resursiem un elektroenerģijas avotiem pašu vajadzībām; ka jānodrošina, lai mācību materiāli attiecas uz konkrēto valsti un tiek pasniegti valsts oficiālajās valodās; ka jācenšas panākt sieviešu un vīriešu līdztiesība cilvēkresursu pilnveidē; |
| --- | --- |

41.

uzskata, ka jaunattīstības valstīs jānodrošina taisnīga un brīva piekļuve kvalitatīvai izglītībai visos līmeņos, jo īpaši attiecībā uz rakstīt un lasīt prasmi un rēķināšanas prasmi; ka būtu jānodrošina uzņēmējdarbības prasmes un īpaši tehniskā un profesionālā izglītība un apmācība; ka informācijas un sakaru tehnoloģiju izmantošana mācībās un prasmju pilnveidošanā ir uzskatāma par būtisku; ka visām skolām jābūt piekļuvei datoriem un atbilstošiem resursiem un elektroenerģijas avotiem pašu vajadzībām; ka jānodrošina, lai mācību materiāli attiecas uz konkrēto valsti un tiek pasniegti valsts oficiālajās valodās; ka jācenšas panākt sieviešu un vīriešu līdztiesība cilvēkresursu pilnveidē;

| 42. | norāda, ka līdz šim Pasaules Bankas (PB) aizdevumos ĀKK valstīm bija tendence izmantot standartus, kuri nebija piemēroti šo valstu īpašo vajadzību apmierināšanai; norāda arī, ka daži PB projekti sniedz lielākas priekšrocības līdzekļu devējiem nevis saņēmējvalstīm; turklāt norāda, ka jaunattīstības valstīm var rasties parādi kāda PB nosacījuma dēļ, un uzstāj, ka šāda prakse būtu jāpārtrauc; |
| --- | --- |

42.

norāda, ka līdz šim Pasaules Bankas (PB) aizdevumos ĀKK valstīm bija tendence izmantot standartus, kuri nebija piemēroti šo valstu īpašo vajadzību apmierināšanai; norāda arī, ka daži PB projekti sniedz lielākas priekšrocības līdzekļu devējiem nevis saņēmējvalstīm; turklāt norāda, ka jaunattīstības valstīm var rasties parādi kāda PB nosacījuma dēļ, un uzstāj, ka šāda prakse būtu jāpārtrauc;

| 43. | uzdod asamblejas līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, Eiropadomei, Pasaules Bankai un EIB. |
| --- | --- |

43.

uzdod asamblejas līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, Eiropadomei, Pasaules Bankai un EIB.

REZOLŪCIJA (6)

par migrāciju, cilvēktiesībām un bēgļiem humanitāru iemeslu dēļ

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties 2015. gada 7.–9. decembrī Briselē (Beļģija), |
| --- | --- |

—

tiekoties 2015. gada 7.–9. decembrī Briselē (Beļģija),

| — | ņemot vērā Reglamenta 18. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 18. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas,

| — | ņemot vērā pārskatīto Kotonū nolīgumu un jo īpaši tā 13. pantu, pamatojoties uz kuru notiek ĀKK un ES dialogs migrācijas jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pārskatīto Kotonū nolīgumu un jo īpaši tā 13. pantu, pamatojoties uz kuru notiek ĀKK un ES dialogs migrācijas jomā,

| — | ņemot vērā Āfrikas Vienotības organizācijas asamblejas 1981. gada 27. jūnijā pieņemto Āfrikas (Banjul) Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Vienotības organizācijas asamblejas 1981. gada 27. jūnijā pieņemto Āfrikas (Banjul) Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu,

| — | ņemot vērā 2010. gada jūnija ĀKK un ES Ministru padomes kopīgo deklarāciju par migrāciju un attīstību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada jūnija ĀKK un ES Ministru padomes kopīgo deklarāciju par migrāciju un attīstību,

| — | ņemot vērā ziņojumu par 2011.–2012. gadā notikušo dialogu par migrāciju un attīstību, ko savas 37. sesijas laikā, kas notika Portvilā 2012. gada 14. jūnijā, apstiprināja ĀKK un ES Ministru padome, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu par 2011.–2012. gadā notikušo dialogu par migrāciju un attīstību, ko savas 37. sesijas laikā, kas notika Portvilā 2012. gada 14. jūnijā, apstiprināja ĀKK un ES Ministru padome,

| — | ņemot vērā to, ka izveidots ĀKK Migrācijas novērošanas centrs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka izveidots ĀKK Migrācijas novērošanas centrs,

| — | ņemot vērā ES un Āfrikas kopējo stratēģiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Āfrikas kopējo stratēģiju,

| — | ņemot vērā Āfrikas un ES augstākā līmeņa ceturtajā sanāksmē 2014. gada aprīlī valstu un valdību vadītāju apstiprināto galveno politisko deklarāciju un ceļvedi 2014.–2017. gadam par migrāciju un mobilitāti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas un ES augstākā līmeņa ceturtajā sanāksmē 2014. gada aprīlī valstu un valdību vadītāju apstiprināto galveno politisko deklarāciju un ceļvedi 2014.–2017. gadam par migrāciju un mobilitāti,

| — | ņemot vērā 2014. gada novembrī ceturtajā Eiropas un Āfrikas ministru konferencē par migrāciju un attīstību pieņemto Romas deklarāciju un programmu 2015.–2017. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada novembrī ceturtajā Eiropas un Āfrikas ministru konferencē par migrāciju un attīstību pieņemto Romas deklarāciju un programmu 2015.–2017. gadam,

| — | ņemot vērā 2014. gada 28. novembrī pieņemto ES un Āfrikas raga migrācijas maršruta iniciatīvu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 28. novembrī pieņemto ES un Āfrikas raga migrācijas maršruta iniciatīvu,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 20. aprīlī pieņemto Sāhelas reģionālo rīcības plānu 2015.–2020. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 20. aprīlī pieņemto Sāhelas reģionālo rīcības plānu 2015.–2020. gadam,

| — | ņemot vērā 2015. gada 11.–12. novembra ES un Āfrikas augstākā līmeņa sanāksmi un kopīgās deklarācijas un rīcības plāna pieņemšanu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 11.–12. novembra ES un Āfrikas augstākā līmeņa sanāksmi un kopīgās deklarācijas un rīcības plāna pieņemšanu;

| — | ņemot vērā 2013. gada 3. oktobrī notikušo ANO augsta līmeņa dialogu par starptautisko migrāciju un attīstību, kā arī ES un tās dalībvalstu un ĀKK valstu kopīgo deklarāciju par to pašu jautājumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 3. oktobrī notikušo ANO augsta līmeņa dialogu par starptautisko migrāciju un attīstību, kā arī ES un tās dalībvalstu un ĀKK valstu kopīgo deklarāciju par to pašu jautājumu,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 2240 par neseno migrācijas palielināšanos, migrantu dzīvības apdraudējumu un migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību Vidusjūras starptautiskajos ūdeņos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 2240 par neseno migrācijas palielināšanos, migrantu dzīvības apdraudējumu un migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību Vidusjūras starptautiskajos ūdeņos,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta migrantu cilvēktiesību jautājumos sagatavotos gada ziņojumus, jo īpaši 2013. gada aprīlī publicēto ziņojumu par ES ārējo robežu pārvaldību un tās ietekmi uz migrantu cilvēktiesībām, kā arī 2014. gada aprīļa ziņojumu par migrējošo darba ņēmēju ekspluatāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta migrantu cilvēktiesību jautājumos sagatavotos gada ziņojumus, jo īpaši 2013. gada aprīlī publicēto ziņojumu par ES ārējo robežu pārvaldību un tās ietekmi uz migrantu cilvēktiesībām, kā arī 2014. gada aprīļa ziņojumu par migrējošo darba ņēmēju ekspluatāciju,

| — | ņemot vērā UNHCR iniciatīvu attiecībā uz Vidusjūras centrālo daļu un UNHCR priekšlikumus par to, kā novērst patvēruma meklētāju, bēgļu un migrantu pašreizējo un turpmāko ieceļošanu Eiropā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNHCR iniciatīvu attiecībā uz Vidusjūras centrālo daļu un UNHCR priekšlikumus par to, kā novērst patvēruma meklētāju, bēgļu un migrantu pašreizējo un turpmāko ieceļošanu Eiropā,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 26. oktobra secinājumus par ES Dzimumu līdztiesības rīcības plānu 2016.–2020. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 26. oktobra secinājumus par ES Dzimumu līdztiesības rīcības plānu 2016.–2020. gadam,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju,

| — | ņemot vērā 1951. gadā pieņemto Ženēvas konvenciju un tās papildprotokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1951. gadā pieņemto Ženēvas konvenciju un tās papildprotokolu,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1948. gada 10. decembrī pieņemto Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1948. gada 10. decembrī pieņemto Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas, jo īpaši 2014. gada 17. decembra, 2015. gada 29. aprīļa un 2015. gada 10. septembra rezolūciju, par migrantu, bēgļu un patvēruma meklētāju situāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas, jo īpaši 2014. gada 17. decembra, 2015. gada 29. aprīļa un 2015. gada 10. septembra rezolūciju, par migrantu, bēgļu un patvēruma meklētāju situāciju,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 29. septembra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Eiropadomei un Padomei “Bēgļu krīzes pārvaldība – tūlītēji operatīvie, budžeta un juridiskie pasākumi saskaņā ar Eiropas programmu migrācijas jomā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 29. septembra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Eiropadomei un Padomei “Bēgļu krīzes pārvaldība – tūlītēji operatīvie, budžeta un juridiskie pasākumi saskaņā ar Eiropas programmu migrācijas jomā”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 14. oktobra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Eiropadomei un Padomei “Bēgļu krīzes pārvaldība – Eiropas programmā migrācijas jomā izvirzīto prioritāro darbību īstenošanas pašreizējais stāvoklis”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 14. oktobra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Eiropadomei un Padomei “Bēgļu krīzes pārvaldība – Eiropas programmā migrācijas jomā izvirzīto prioritāro darbību īstenošanas pašreizējais stāvoklis”,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1965. gada 21. decembrī pieņemto Starptautisko konvenciju par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1965. gada 21. decembrī pieņemto Starptautisko konvenciju par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1966. gada 16. decembrī pieņemto Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1966. gada 16. decembrī pieņemto Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1989. gada 20. novembrī pieņemto Konvenciju par bērna tiesībām un tās fakultatīvos protokolus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1989. gada 20. novembrī pieņemto Konvenciju par bērna tiesībām un tās fakultatīvos protokolus,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1966. gada 16. decembrī pieņemto Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1966. gada 16. decembrī pieņemto Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2008. gada 10. decembrī pieņemto Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām Fakultatīvo protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2008. gada 10. decembrī pieņemto Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām Fakultatīvo protokolu,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1979. gada 18. decembrī pieņemto Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1979. gada 18. decembrī pieņemto Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2000. gada 7. decembra Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2000. gada 7. decembra Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 22. septembra Lēmumu (ES) 2015/1601 un 2015. gada 14. septembra Lēmumu (ES) 2015/1523, ar ko nosaka pagaidu pasākumus starptautiskās aizsardzības jomā Itālijas un Grieķijas labā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 22. septembra Lēmumu (ES) 2015/1601 un 2015. gada 14. septembra Lēmumu (ES) 2015/1523, ar ko nosaka pagaidu pasākumus starptautiskās aizsardzības jomā Itālijas un Grieķijas labā,

| A. | tā kā politiskā, sociālā un ekonomiskā nestabilitāte, ekonomikas lejupslīde, slikta pārvaldība, drošības trūkums, cilvēktiesību pārkāpumi, politiskās represijas, humanitārās krīzes un dabas katastrofas, kā arī arvien pieaugošās dzīves līmeņa atšķirības ir galvenie migrācijas iemesli; |
| --- | --- |

A.

tā kā politiskā, sociālā un ekonomiskā nestabilitāte, ekonomikas lejupslīde, slikta pārvaldība, drošības trūkums, cilvēktiesību pārkāpumi, politiskās represijas, humanitārās krīzes un dabas katastrofas, kā arī arvien pieaugošās dzīves līmeņa atšķirības ir galvenie migrācijas iemesli;

| B. | tā kā no paredzamajiem 232 miljoniem starptautisko migrantu apmēram trīs ceturtdaļas ir to valstu iedzīvotāji, kas nav ESAO valstis, un aptuveni trešā daļa dzīvo valstīs ar zemiem vai vidējiem ienākumiem; tā kā vairāk nekā 10 miljoni bēgļu ir spiesti ilgstoši uzturēties jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

B.

tā kā no paredzamajiem 232 miljoniem starptautisko migrantu apmēram trīs ceturtdaļas ir to valstu iedzīvotāji, kas nav ESAO valstis, un aptuveni trešā daļa dzīvo valstīs ar zemiem vai vidējiem ienākumiem; tā kā vairāk nekā 10 miljoni bēgļu ir spiesti ilgstoši uzturēties jaunattīstības valstīs;

| C. | tā kā stabilitātes trūkums reģionā, cilvēktiesību pārkāpumi un nepārtrauktie konflikti rada nepieredzētu humanitāro krīzi, kuras dēļ 2014. gadā 60 miljoni personu bija spiestas pārvietoties; |
| --- | --- |

C.

tā kā stabilitātes trūkums reģionā, cilvēktiesību pārkāpumi un nepārtrauktie konflikti rada nepieredzētu humanitāro krīzi, kuras dēļ 2014. gadā 60 miljoni personu bija spiestas pārvietoties;

| D. | tā kā efektīvi pārvaldīta migrācija var nodrošināt ieguvumu gan ES, gan arī ĀKK valstīm, palīdzot apmierināt pašreizējās un turpmākās darbaspēka vajadzības un veicinot visu iesaistīto valstu attīstību; tā kā daudzas valdības joprojām cer apturēt migrācijas plūsmas, piemērojot nežēlīgu izturēšanos, apgrūtinošas procedūras, ceļot žogus un pat atklāti pārkāpjot cilvēktiesības; |
| --- | --- |

D.

tā kā efektīvi pārvaldīta migrācija var nodrošināt ieguvumu gan ES, gan arī ĀKK valstīm, palīdzot apmierināt pašreizējās un turpmākās darbaspēka vajadzības un veicinot visu iesaistīto valstu attīstību; tā kā daudzas valdības joprojām cer apturēt migrācijas plūsmas, piemērojot nežēlīgu izturēšanos, apgrūtinošas procedūras, ceļot žogus un pat atklāti pārkāpjot cilvēktiesības;

| E. | tā kā Pasaules Humānās palīdzības samitā, kas notiks 2016. gada maijā, humanitārās krīzes risināšanai jāizvēlas holistiska pieeja; |
| --- | --- |

E.

tā kā Pasaules Humānās palīdzības samitā, kas notiks 2016. gada maijā, humanitārās krīzes risināšanai jāizvēlas holistiska pieeja;

| F. | tā kā ĀKK un ES Padome 2011. gada maijā vienojās, ka būtu jāturpina dialogs par kvalificētu personu mobilitāti, likumīgu migrāciju, atpakaļuzņemšanu, vīzām, migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību, migrantu tiesībām un naudas pārvedumiem; tā kā ĀKK un ES valstis ir apņēmušās ievērot migrantu cilvēktiesības neatkarīgi no viņu imigrācijas statusa; |
| --- | --- |

F.

tā kā ĀKK un ES Padome 2011. gada maijā vienojās, ka būtu jāturpina dialogs par kvalificētu personu mobilitāti, likumīgu migrāciju, atpakaļuzņemšanu, vīzām, migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību, migrantu tiesībām un naudas pārvedumiem; tā kā ĀKK un ES valstis ir apņēmušās ievērot migrantu cilvēktiesības neatkarīgi no viņu imigrācijas statusa;

| G. | tā kā saskaņā ar Starptautiskās Migrācijas organizācijas datiem laikposmā no 2000. gada līdz 2015. gadam ir gājuši bojā vismaz 22 000 cilvēku, šķērsojot Vidusjūru starp Ziemeļāfriku un Eiropu; tā kā saskaņā ar UNHCR datiem 2015. gadā 2 800 sieviešu, vīriešu un bērnu ir pasludināti par mirušiem vai pazudušiem centienos rast drošu patvērumu Eiropā; tā kā klimata pārmaiņu dēļ miljoniem cilvēku kļūs par migrantiem un ES un ĀKK valstīm jābūt gatavām seku novēršanai; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar Starptautiskās Migrācijas organizācijas datiem laikposmā no 2000. gada līdz 2015. gadam ir gājuši bojā vismaz 22 000 cilvēku, šķērsojot Vidusjūru starp Ziemeļāfriku un Eiropu; tā kā saskaņā ar UNHCR datiem 2015. gadā 2 800 sieviešu, vīriešu un bērnu ir pasludināti par mirušiem vai pazudušiem centienos rast drošu patvērumu Eiropā; tā kā klimata pārmaiņu dēļ miljoniem cilvēku kļūs par migrantiem un ES un ĀKK valstīm jābūt gatavām seku novēršanai;

| H. | tā kā ir aprēķināts, ka Āfrika emigrācijas dēļ katru gadu zaudē vairāk nekā 70 000 kvalificētu speciālistu, un tādējādi kontinentā rodas ievērojams cilvēkresursu deficīts; |
| --- | --- |

H.

tā kā ir aprēķināts, ka Āfrika emigrācijas dēļ katru gadu zaudē vairāk nekā 70 000 kvalificētu speciālistu, un tādējādi kontinentā rodas ievērojams cilvēkresursu deficīts;

| I. | tā kā migrācija starp dienvidvalstīm joprojām ir izplatītāka nekā migrācija starp dienvidvalstīm un ziemeļvalstīm, ņemot vērā, ka tā veido apmēram divas trešdaļas no kopējā migrācijas apjoma; tā kā saskaņā ar UNHCR datiem pasaulē ir 60 miljoni pārvietotu personu un bēgļu, no kuriem 80 %cilvēku ir no 10 valstīm, kurās ir nestabila situācija un notiek karš; tā kā saskaņā ar UNHCR aplēsēm Āfrikā 2015. gadā ir pārvietoti 15 miljoni cilvēku; tā kā 85 % bēgļu no jaunattīstības valstīm meklē patvērumu savā reģionā un tā kā, neņemot vērā iespaidīgos skaitļus, tiesības meklēt patvērumu un uzturēties patvērumā Āfrikā lielākoties tiek ievērotas; |
| --- | --- |

I.

tā kā migrācija starp dienvidvalstīm joprojām ir izplatītāka nekā migrācija starp dienvidvalstīm un ziemeļvalstīm, ņemot vērā, ka tā veido apmēram divas trešdaļas no kopējā migrācijas apjoma; tā kā saskaņā ar UNHCR datiem pasaulē ir 60 miljoni pārvietotu personu un bēgļu, no kuriem 80 %cilvēku ir no 10 valstīm, kurās ir nestabila situācija un notiek karš; tā kā saskaņā ar UNHCR aplēsēm Āfrikā 2015. gadā ir pārvietoti 15 miljoni cilvēku; tā kā 85 % bēgļu no jaunattīstības valstīm meklē patvērumu savā reģionā un tā kā, neņemot vērā iespaidīgos skaitļus, tiesības meklēt patvērumu un uzturēties patvērumā Āfrikā lielākoties tiek ievērotas;

| J. | tā kā diskriminācija un vardarbība īpaši skar migrantus, bēgļus un patvēruma meklētājus, kā arī ievērojami pieaugošā ksenofobija, naids pret migrantiem, naida kurināšana un naida izraisīti noziegumi joprojām rada nopietnas bažas gan ES, gan arī ĀKK valstīs; tā kā apstākļi daudzās bēgļu nometnēs Tuvajos Austrumos un Āfrikā pasliktinās un bieži vien netiek garantēta bēgļu drošība; |
| --- | --- |

J.

tā kā diskriminācija un vardarbība īpaši skar migrantus, bēgļus un patvēruma meklētājus, kā arī ievērojami pieaugošā ksenofobija, naids pret migrantiem, naida kurināšana un naida izraisīti noziegumi joprojām rada nopietnas bažas gan ES, gan arī ĀKK valstīs; tā kā apstākļi daudzās bēgļu nometnēs Tuvajos Austrumos un Āfrikā pasliktinās un bieži vien netiek garantēta bēgļu drošība;

| K. | ņemot vērā to bēgļu gaitās devušos sieviešu un meiteņu īpašo neaizsargātību, kuras kļuvušas par cilvēku tirdzniecības, piespiedu laulību, seksuālas izmantošanas un dzimumu vardarbības upuriem; ņemot vērā, ka ES savā Dzimumu līdztiesības rīcības plānā 2016.–2020. gadam ir pilnībā apņēmusies ārējās attiecībās nodrošināt dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgas iespējas sievietēm, |
| --- | --- |

K.

ņemot vērā to bēgļu gaitās devušos sieviešu un meiteņu īpašo neaizsargātību, kuras kļuvušas par cilvēku tirdzniecības, piespiedu laulību, seksuālas izmantošanas un dzimumu vardarbības upuriem; ņemot vērā, ka ES savā Dzimumu līdztiesības rīcības plānā 2016.–2020. gadam ir pilnībā apņēmusies ārējās attiecībās nodrošināt dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgas iespējas sievietēm,

| 1. | pauž dziļu nožēlu un bēdas par to, ka iet bojā migranti un cilvēki, kuri meklē patvērumu ES; mudina ES un dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai turpmāk novērstu šo cilvēku bojāeju jūrā vai uz sauszemes; aicina ES, Frontex un dalībvalstis nodrošināt, ka palīdzība grūtībās nonākušajiem migrantiem ir viena no galvenajām prioritātēm Eurosur regulas īstenošanā; |
| --- | --- |

1.

pauž dziļu nožēlu un bēdas par to, ka iet bojā migranti un cilvēki, kuri meklē patvērumu ES; mudina ES un dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai turpmāk novērstu šo cilvēku bojāeju jūrā vai uz sauszemes; aicina ES, Frontex un dalībvalstis nodrošināt, ka palīdzība grūtībās nonākušajiem migrantiem ir viena no galvenajām prioritātēm Eurosur regulas īstenošanā;

| 2. | uzsver, ka jāizstrādā kopīga ES un ĀKK pieeja migrācijai; atgādina, ka saskaņā ar 2000. gada jūnijā Kotonū parakstītā ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 13. pantu migrācijas jautājums ir visaptveroša dialoga temats; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka jāizstrādā kopīga ES un ĀKK pieeja migrācijai; atgādina, ka saskaņā ar 2000. gada jūnijā Kotonū parakstītā ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 13. pantu migrācijas jautājums ir visaptveroša dialoga temats;

| 3. | norāda uz Valetas samita par migrāciju, kas notika 2015. gada 11.–12. novembrī, rezultātiem; uzskata, ka šim samitam jābūt kā sākumpunktam visaptverošas ES un Āfrikas stratēģijas izstrādei, reaģējot uz humānajām, sociālajām un politiskajām problēmām, ko izraisa migrācijas plūsmas starp Āfriku un ES, un pievēršot uzmanību pamatcēloņiem; |
| --- | --- |

3.

norāda uz Valetas samita par migrāciju, kas notika 2015. gada 11.–12. novembrī, rezultātiem; uzskata, ka šim samitam jābūt kā sākumpunktam visaptverošas ES un Āfrikas stratēģijas izstrādei, reaģējot uz humānajām, sociālajām un politiskajām problēmām, ko izraisa migrācijas plūsmas starp Āfriku un ES, un pievēršot uzmanību pamatcēloņiem;

| 4. | aicina visus valsts vai nevalstiskos dalībniekus, kuri iesaistīti konfliktos, pārtraukt visus uzbrukumus civiliedzīvotājiem, ievērot starptautiskās humanitārās tiesības un nodrošināt civiliedzīvotāju aizsardzību, netraucētu piekļuvi medicīnas iestādēm un humānajai palīdzībai un iespēju droši un cilvēka cienīgā veidā pamest vardarbības skartos apgabalus; |
| --- | --- |

4.

aicina visus valsts vai nevalstiskos dalībniekus, kuri iesaistīti konfliktos, pārtraukt visus uzbrukumus civiliedzīvotājiem, ievērot starptautiskās humanitārās tiesības un nodrošināt civiliedzīvotāju aizsardzību, netraucētu piekļuvi medicīnas iestādēm un humānajai palīdzībai un iespēju droši un cilvēka cienīgā veidā pamest vardarbības skartos apgabalus;

| 5. | aicina starptautisko sabiedrību rīkoties atbilstīgi pašreizējās krīzes līmenim un finansēt UNHCR un citu struktūru humanitāros centienus saskaņā ar noteiktajām vajadzībām; |
| --- | --- |

5.

aicina starptautisko sabiedrību rīkoties atbilstīgi pašreizējās krīzes līmenim un finansēt UNHCR un citu struktūru humanitāros centienus saskaņā ar noteiktajām vajadzībām;

| 6. | uzskata, ka patiesa reakcija uz migrācijas krīzi ES un Āfrikā tiks panākta, ja, izmantojot ilgtermiņa pieeju, tiks novērsti tās pamatcēloņi, proti, nabadzība, nestabilitāte, nevienlīdzība, organizētā noziedzība, bruņoti konflikti, cilvēku tirdzniecība, vajāšana, cilvēktiesību pārkāpumi, klimata pārmaiņas un dabas katastrofas; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka patiesa reakcija uz migrācijas krīzi ES un Āfrikā tiks panākta, ja, izmantojot ilgtermiņa pieeju, tiks novērsti tās pamatcēloņi, proti, nabadzība, nestabilitāte, nevienlīdzība, organizētā noziedzība, bruņoti konflikti, cilvēku tirdzniecība, vajāšana, cilvēktiesību pārkāpumi, klimata pārmaiņas un dabas katastrofas;

| 7. | aicina ES turpināt centienus sekmēt attīstību un demokratizāciju izcelsmes valstīs; mudina ES un ĀKK valstis palīdzēt rast ilgtspējīgus politiskos risinājumus konflikta skartajās valstīs un nostiprināt politisko dialogu, ietverot visus cilvēktiesību elementus, nolūkā atbalstīt iekļaujošas un demokrātiskas iestādes, uzlabot vietējo kopienu izturētspēju un sekmēt sociālo un demokrātisko attīstību izcelsmes valstīs un starp šo valstu tautām; |
| --- | --- |

7.

aicina ES turpināt centienus sekmēt attīstību un demokratizāciju izcelsmes valstīs; mudina ES un ĀKK valstis palīdzēt rast ilgtspējīgus politiskos risinājumus konflikta skartajās valstīs un nostiprināt politisko dialogu, ietverot visus cilvēktiesību elementus, nolūkā atbalstīt iekļaujošas un demokrātiskas iestādes, uzlabot vietējo kopienu izturētspēju un sekmēt sociālo un demokrātisko attīstību izcelsmes valstīs un starp šo valstu tautām;

| 8. | aicina ES un ĀKK valstis veikt konkrētus pasākumus, lai veicinātu ekonomikas attīstību un nodarbinātību nolūkā būtiski samazināt plaši izplatīto nabadzību un ienākumu nevienlīdzību; pauž nožēlu, ka daudzas ES dalībvalstis nav izpildījušas mērķi piešķirt 0,7 % no nacionālā kopienākuma palīdzībai attīstības jomā un ka atsevišķas valstis samazina palīdzībai attīstības jomā paredzēto budžetu; |
| --- | --- |

8.

aicina ES un ĀKK valstis veikt konkrētus pasākumus, lai veicinātu ekonomikas attīstību un nodarbinātību nolūkā būtiski samazināt plaši izplatīto nabadzību un ienākumu nevienlīdzību; pauž nožēlu, ka daudzas ES dalībvalstis nav izpildījušas mērķi piešķirt 0,7 % no nacionālā kopienākuma palīdzībai attīstības jomā un ka atsevišķas valstis samazina palīdzībai attīstības jomā paredzēto budžetu;

| 9. | norāda uz ES “Ārkārtas trasta fonda stabilitātes nodrošināšanai un nelikumīgas migrācijas un personu pārvietošanas iemeslu novēršanai Āfrikā” (“trasta fonds”) izveidi, tostarp finansējuma piešķiršanu EUR 1,8 miljardu apmērā no ES fondiem un EUR 81 miljona apmērā no Eiropas valstīm; uzstāj, ka šis finansējums būtu jāparedz attiecīgo palīdzības projektu atbalstam, jo īpaši tiem projektiem, kuri vērsti uz palīdzības sniegšanu neaizsargātākajiem iedzīvotājiem, piemēram, sievietēm un bērniem, un ka sadarbībā attīstības jomā ir jāievēro palīdzības efektivitātes principi, tostarp līdzdalība un atbilstība prioritātēm, ko noteikuši saņēmēji, nevis līdzekļu devēji; uzsver, ka trasta fonds nebūtu jāizmanto sadarbībai robežu pārvaldības un atgriešanās jomā; norāda, ka atsevišķas ES dalībvalstis ir nolēmušas veikt ievērojamu ieguldījumu šajā fondā, bet citas ir veikušas ļoti mazus ieguldījumus; aicina Komisiju pilnībā nodrošināt politisko atbildību un trasta fonda finanšu pārredzamību; |
| --- | --- |

9.

norāda uz ES “Ārkārtas trasta fonda stabilitātes nodrošināšanai un nelikumīgas migrācijas un personu pārvietošanas iemeslu novēršanai Āfrikā” (“trasta fonds”) izveidi, tostarp finansējuma piešķiršanu EUR 1,8 miljardu apmērā no ES fondiem un EUR 81 miljona apmērā no Eiropas valstīm; uzstāj, ka šis finansējums būtu jāparedz attiecīgo palīdzības projektu atbalstam, jo īpaši tiem projektiem, kuri vērsti uz palīdzības sniegšanu neaizsargātākajiem iedzīvotājiem, piemēram, sievietēm un bērniem, un ka sadarbībā attīstības jomā ir jāievēro palīdzības efektivitātes principi, tostarp līdzdalība un atbilstība prioritātēm, ko noteikuši saņēmēji, nevis līdzekļu devēji; uzsver, ka trasta fonds nebūtu jāizmanto sadarbībai robežu pārvaldības un atgriešanās jomā; norāda, ka atsevišķas ES dalībvalstis ir nolēmušas veikt ievērojamu ieguldījumu šajā fondā, bet citas ir veikušas ļoti mazus ieguldījumus; aicina Komisiju pilnībā nodrošināt politisko atbildību un trasta fonda finanšu pārredzamību;

| 10. | atgādina, ka tiesības pamest jebkuru, tostarp savu, valsti ir paredzētas ANO Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 13. pantā; uzsver, ka minētās tiesības ir viena no brīvībām un pamattiesībām, kuras drīkstētu izmantot visi, taču patlaban šīs tiesības var izmantot tikai pasaules ziemeļdaļas iedzīvotāji un bagātākie pasaules dienviddaļas iedzīvotāji; |
| --- | --- |

10.

atgādina, ka tiesības pamest jebkuru, tostarp savu, valsti ir paredzētas ANO Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 13. pantā; uzsver, ka minētās tiesības ir viena no brīvībām un pamattiesībām, kuras drīkstētu izmantot visi, taču patlaban šīs tiesības var izmantot tikai pasaules ziemeļdaļas iedzīvotāji un bagātākie pasaules dienviddaļas iedzīvotāji;

| 11. | aicina konsolidēt pastāvīgu pārvietošanas mehānismu un aicina dalībvalstis steidzami nodrošināt pārcelšanās vietas tādā skaitā, kas ir samērīgs ar pašreizējo humanitārās katastrofas līmeni; aicina būtiski palielināt ES finansējumu patvēruma meklētāju un bēgļu uzņemšanas kārtības nodrošināšanai; uzsver, ka par prioritāti jāizvirza migrantu integrācija, jo īpaši tādās jomās kā izglītība, nodarbinātība, mājokļi, veselības aprūpe un sociālais nodrošinājums, lai garantētu vienādas tiesības visiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

11.

aicina konsolidēt pastāvīgu pārvietošanas mehānismu un aicina dalībvalstis steidzami nodrošināt pārcelšanās vietas tādā skaitā, kas ir samērīgs ar pašreizējo humanitārās katastrofas līmeni; aicina būtiski palielināt ES finansējumu patvēruma meklētāju un bēgļu uzņemšanas kārtības nodrošināšanai; uzsver, ka par prioritāti jāizvirza migrantu integrācija, jo īpaši tādās jomās kā izglītība, nodarbinātība, mājokļi, veselības aprūpe un sociālais nodrošinājums, lai garantētu vienādas tiesības visiem iedzīvotājiem;

| 12. | uzsver starptautiskās saistību ievērošanas nozīmību attiecībā uz bēgļu uzņemšanu un viņu tiesību aizsardzību; šajā saistībā atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas rīcību, sākot vairāku pārkāpumu gadījumu izskatīšanu; |
| --- | --- |

12.

uzsver starptautiskās saistību ievērošanas nozīmību attiecībā uz bēgļu uzņemšanu un viņu tiesību aizsardzību; šajā saistībā atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas rīcību, sākot vairāku pārkāpumu gadījumu izskatīšanu;

| 13. | aicina visas iesaistītās dalībvalstis ātri un pilnībā transponēt un efektīvi īstenot kopējo Eiropas patvēruma sistēmu, lai nodrošinātu vismaz kopējus Eiropas standartus, tostarp attiecībā uz uzņemšanas apstākļiem patvēruma meklētājiem un pamattiesību ievērošanu, kā paredzēts spēkā esošajos tiesību aktos; |
| --- | --- |

13.

aicina visas iesaistītās dalībvalstis ātri un pilnībā transponēt un efektīvi īstenot kopējo Eiropas patvēruma sistēmu, lai nodrošinātu vismaz kopējus Eiropas standartus, tostarp attiecībā uz uzņemšanas apstākļiem patvēruma meklētājiem un pamattiesību ievērošanu, kā paredzēts spēkā esošajos tiesību aktos;

| 14. | nosoda visus tos cilvēktiesību pārkāpumu gadījumus ES dalībvalstīs, kas skar migrantu un bēgļu dzīvi un cilvēka cieņu; atgādina, ka visu cilvēku tiesībām jābūt ievērotām saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem un ES tiesību aktiem; aicina ES dalībvalstis ievērot neizraidīšanas principu un nekavējoties pārtraukt neatbilstīgas aizturēšanas un aizturēšanas termiņa pagarināšanas praksi; mudina uzlabot dzīves apstākļus bēgļu nometnēs un palielināt to uzņemšanas spējas; atkārtoti apstiprina, ka cilvēktiesības ir jāievēro vienmēr un ka īpaša uzmanība jāpievērš neaizsargātākajām personām, piemēram, nepavadītiem nepilngadīgajiem, veciem cilvēkiem un vientuļām sievietēm; noraida jebkādus mēģinājumus sasaistīt palīdzību attīstības jomā ar atbalstu sadarbībai atgriešanās politikas jomā vai sadarbību robežu pārvaldības jomā; |
| --- | --- |

14.

nosoda visus tos cilvēktiesību pārkāpumu gadījumus ES dalībvalstīs, kas skar migrantu un bēgļu dzīvi un cilvēka cieņu; atgādina, ka visu cilvēku tiesībām jābūt ievērotām saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem un ES tiesību aktiem; aicina ES dalībvalstis ievērot neizraidīšanas principu un nekavējoties pārtraukt neatbilstīgas aizturēšanas un aizturēšanas termiņa pagarināšanas praksi; mudina uzlabot dzīves apstākļus bēgļu nometnēs un palielināt to uzņemšanas spējas; atkārtoti apstiprina, ka cilvēktiesības ir jāievēro vienmēr un ka īpaša uzmanība jāpievērš neaizsargātākajām personām, piemēram, nepavadītiem nepilngadīgajiem, veciem cilvēkiem un vientuļām sievietēm; noraida jebkādus mēģinājumus sasaistīt palīdzību attīstības jomā ar atbalstu sadarbībai atgriešanās politikas jomā vai sadarbību robežu pārvaldības jomā;

| 15. | uzskata, ka lielākā uzmanība jāpievērš cilvēktiesību pārkāpumiem un problēmām, kas skar bēgļu gaitās devušās sievietes un meitenes migrācijas procesa laikā, un šā procesa ietekmei uz sieviešu iespējām un cilvēktiesībām; uzsver, ka migrācijas un bēgļu krīzes politikā jāietver skaidri uzsvērts dzimumu līdztiesības aspekts un ka jānodrošina piekļuve visiem pakalpojumiem, tostarp seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes pakalpojumiem; īpaši aicina saistībā ar migrāciju novērst diskrimināciju dzimuma dēļ un ar dzimumu saistītu vardarbību; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka lielākā uzmanība jāpievērš cilvēktiesību pārkāpumiem un problēmām, kas skar bēgļu gaitās devušās sievietes un meitenes migrācijas procesa laikā, un šā procesa ietekmei uz sieviešu iespējām un cilvēktiesībām; uzsver, ka migrācijas un bēgļu krīzes politikā jāietver skaidri uzsvērts dzimumu līdztiesības aspekts un ka jānodrošina piekļuve visiem pakalpojumiem, tostarp seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes pakalpojumiem; īpaši aicina saistībā ar migrāciju novērst diskrimināciju dzimuma dēļ un ar dzimumu saistītu vardarbību;

| 16. | uzsver nepieciešamību stiprināt spēkā esošos bērnu aizsardzības mehānismus, lai aizsargātu bērnus pret vardarbību un ļaunprātīgu izmantošanu, tostarp nodrošinot tādus pamatpakalpojumus kā veselības aprūpe, psihologu atbalsts, kvalitatīva izglītība un īpaši pasākumi viņu pakāpeniskai integrācijai dažādās dalībvalstīs; aicina īpašu uzmanību pievērst nošķirto ģimeņu un atstāto bērnu vajadzībām un veicināt ģimenes atkalapvienošanos; |
| --- | --- |

16.

uzsver nepieciešamību stiprināt spēkā esošos bērnu aizsardzības mehānismus, lai aizsargātu bērnus pret vardarbību un ļaunprātīgu izmantošanu, tostarp nodrošinot tādus pamatpakalpojumus kā veselības aprūpe, psihologu atbalsts, kvalitatīva izglītība un īpaši pasākumi viņu pakāpeniskai integrācijai dažādās dalībvalstīs; aicina īpašu uzmanību pievērst nošķirto ģimeņu un atstāto bērnu vajadzībām un veicināt ģimenes atkalapvienošanos;

| 17. | uzskata, ka ir ļoti būtiski pievērst uzmanību jautājumiem un problēmām, kas skar sievietes, bērnus un neaizsargātās iedzīvotāju grupas (piemēram, veci cilvēki, cilvēki ar īpašām vajadzībām, personas ar invaliditāti, lesbietes, geji, biseksuāļi, transpersonas un starpdzimuma personas (LGBTI), minoritāšu pārstāvji un citi) migrācijas procesā ES, un to ietekmei uz šo personu iespējām un cilvēktiesībām; uzsver, ka iekļaujošai perspektīvai migrācijas politikā, kurā ņemtas vērā katras neaizsargātās grupas īpatnības, ir būtiska nozīme, un aicina to iekļaut visos ar migrantiem saistītajos politikas aspektos; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka ir ļoti būtiski pievērst uzmanību jautājumiem un problēmām, kas skar sievietes, bērnus un neaizsargātās iedzīvotāju grupas (piemēram, veci cilvēki, cilvēki ar īpašām vajadzībām, personas ar invaliditāti, lesbietes, geji, biseksuāļi, transpersonas un starpdzimuma personas (LGBTI), minoritāšu pārstāvji un citi) migrācijas procesā ES, un to ietekmei uz šo personu iespējām un cilvēktiesībām; uzsver, ka iekļaujošai perspektīvai migrācijas politikā, kurā ņemtas vērā katras neaizsargātās grupas īpatnības, ir būtiska nozīme, un aicina to iekļaut visos ar migrantiem saistītajos politikas aspektos;

| 18. | pauž nožēlu par tendenci piešķirt prioritāti nelikumīgas migrācijas novēršanai, vienlaikus neveltot pietiekamu uzmanību likumīgiem ceļošanas un migrācijas maršrutiem, gūstot savstarpējus ieguvumus no cirkulārās migrācijas; aicina izstrādāt labāku regulējumu likumīgās migrācijas un mobilitātes jomā – tostarp cirkulārās un pagaidu migrācijas shēmas – un uzlabot informācijas sniegšanu, aizsardzību, apmācību pirms izceļošanas, un izveidot papildu drošus un likumīgus migrācijas maršrutus un humanitāros koridorus, izsniedzot vairāk vīzu, īpaši humanitārās vīzas, migrantiem no valstīm, kurās notiek konflikti vai humanitārā krīze, un veicinot ģimenes atkalapvienošanos un likumīgus migrācijas maršrutus darba ņēmējiem; mudina ES nodrošināt iespēju iesniegt patvēruma pieteikumus ārpus tās teritorijas, tādējādi atbalstot drošu un likumīgu ieceļošanu ES; |
| --- | --- |

18.

pauž nožēlu par tendenci piešķirt prioritāti nelikumīgas migrācijas novēršanai, vienlaikus neveltot pietiekamu uzmanību likumīgiem ceļošanas un migrācijas maršrutiem, gūstot savstarpējus ieguvumus no cirkulārās migrācijas; aicina izstrādāt labāku regulējumu likumīgās migrācijas un mobilitātes jomā – tostarp cirkulārās un pagaidu migrācijas shēmas – un uzlabot informācijas sniegšanu, aizsardzību, apmācību pirms izceļošanas, un izveidot papildu drošus un likumīgus migrācijas maršrutus un humanitāros koridorus, izsniedzot vairāk vīzu, īpaši humanitārās vīzas, migrantiem no valstīm, kurās notiek konflikti vai humanitārā krīze, un veicinot ģimenes atkalapvienošanos un likumīgus migrācijas maršrutus darba ņēmējiem; mudina ES nodrošināt iespēju iesniegt patvēruma pieteikumus ārpus tās teritorijas, tādējādi atbalstot drošu un likumīgu ieceļošanu ES;

| 19. | aicina veikt kopīgus konkrētus pasākumus nolūkā sekmēt cīņu pret cilvēku kontrabandu un cilvēku tirdzniecību; uzsver, ka tajos jāietver institucionālo un administratīvo spēju veidošana, reglamentējošo noteikumu uzlabošana un kopīgi darbības pasākumi, ko papildina riska analīze un apmaiņa ar informāciju; atgādina, ka cilvēku kontrabanda beidzas, kad migranti ieradušies galamērķī, bet cilvēku tirdzniecība ietver cietušo personu nepārtrauktu ekspluatāciju un kontroli; |
| --- | --- |

19.

aicina veikt kopīgus konkrētus pasākumus nolūkā sekmēt cīņu pret cilvēku kontrabandu un cilvēku tirdzniecību; uzsver, ka tajos jāietver institucionālo un administratīvo spēju veidošana, reglamentējošo noteikumu uzlabošana un kopīgi darbības pasākumi, ko papildina riska analīze un apmaiņa ar informāciju; atgādina, ka cilvēku kontrabanda beidzas, kad migranti ieradušies galamērķī, bet cilvēku tirdzniecība ietver cietušo personu nepārtrauktu ekspluatāciju un kontroli;

| 20. | uzsver, ka ES dalībvalstīm un ĀKK valstīm vajadzētu noteikt bargus kriminālsodus par cilvēku tirdzniecību un kontrabandu, kā arī personām vai grupām, kas ekspluatē neaizsargātos migrantus ES; uzsver nepieciešamību rīkot plašas informācijas kampaņas, lai palielinātu informētību par riskiem, kas apdraud tos, kuri uztic savu dzīvību kontrabandistiem, vai tiem, kuri kļuvuši par cilvēku tirdzniecības upuriem; stingri nosoda noziedznieku tīklus, kas organizē cilvēku tirdzniecību un kontrabandu, pilnībā nerēķinoties ar cilvēku dzīvību, un aicina steidzami rīkoties, lai likvidētu šādus tīklus; tāpēc atbalsta ĀKK un ES Padomes 2015. gada jūnija ieteikumus; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka ES dalībvalstīm un ĀKK valstīm vajadzētu noteikt bargus kriminālsodus par cilvēku tirdzniecību un kontrabandu, kā arī personām vai grupām, kas ekspluatē neaizsargātos migrantus ES; uzsver nepieciešamību rīkot plašas informācijas kampaņas, lai palielinātu informētību par riskiem, kas apdraud tos, kuri uztic savu dzīvību kontrabandistiem, vai tiem, kuri kļuvuši par cilvēku tirdzniecības upuriem; stingri nosoda noziedznieku tīklus, kas organizē cilvēku tirdzniecību un kontrabandu, pilnībā nerēķinoties ar cilvēku dzīvību, un aicina steidzami rīkoties, lai likvidētu šādus tīklus; tāpēc atbalsta ĀKK un ES Padomes 2015. gada jūnija ieteikumus;

| 21. | aicina uzlabot policijas pārrobežu sadarbību un apmaiņu ar izlūkdatiem, kas palīdzēs apkarot organizētās noziedzības darbības; |
| --- | --- |

21.

aicina uzlabot policijas pārrobežu sadarbību un apmaiņu ar izlūkdatiem, kas palīdzēs apkarot organizētās noziedzības darbības;

| 22. | aicina dalībvalstis sniegt lielāku ieguldījumu spēkā esošajām pārvietošanas programmām un atbalstīt bēgļu un pārvietoto personu ilgtermiņa integrāciju uzņēmējvalsts vietējā sabiedrībā, īpaši tās ES dalībvalstis, kuras vēl nav sniegušas nekādu ieguldījumu; aicina ES palielināt savu atbalstu; |
| --- | --- |

22.

aicina dalībvalstis sniegt lielāku ieguldījumu spēkā esošajām pārvietošanas programmām un atbalstīt bēgļu un pārvietoto personu ilgtermiņa integrāciju uzņēmējvalsts vietējā sabiedrībā, īpaši tās ES dalībvalstis, kuras vēl nav sniegušas nekādu ieguldījumu; aicina ES palielināt savu atbalstu;

| 23. | aicina dalībvalstis īstenot Padomes lēmumus par 160 000 cilvēku, kuriem ir nepārprotami vajadzīga starptautiska aizsardzība, izvietošanu to teritorijās; |
| --- | --- |

23.

aicina dalībvalstis īstenot Padomes lēmumus par 160 000 cilvēku, kuriem ir nepārprotami vajadzīga starptautiska aizsardzība, izvietošanu to teritorijās;

| 24. | uzsver, ka jebkurš dalībvalstu mēģinājums nosūtīt atpakaļ migrantus, kuriem nav nodrošināta iespēja iesniegt patvēruma pieteikumu, ir pretrunā ES un starptautiskajiem tiesību aktiem; norāda, ka kolektīva izraidīšana, kurā netiek ņemti vērā personas apstākļi, ir starptautisko tiesību aktu pārkāpums; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka jebkurš dalībvalstu mēģinājums nosūtīt atpakaļ migrantus, kuriem nav nodrošināta iespēja iesniegt patvēruma pieteikumu, ir pretrunā ES un starptautiskajiem tiesību aktiem; norāda, ka kolektīva izraidīšana, kurā netiek ņemti vērā personas apstākļi, ir starptautisko tiesību aktu pārkāpums;

| 25. | atgādina, ka migrantu atgriešanās jāveic drošā veidā, vēlams brīvprātīgi, un tikai pēc personas pieteikuma pienācīgas izskatīšanas, pilnībā ievērojot attiecīgā migranta pamattiesības un procesuālās tiesības; |
| --- | --- |

25.

atgādina, ka migrantu atgriešanās jāveic drošā veidā, vēlams brīvprātīgi, un tikai pēc personas pieteikuma pienācīgas izskatīšanas, pilnībā ievērojot attiecīgā migranta pamattiesības un procesuālās tiesības;

| 26. | atgādina, ka ieroču eksports un nepietiekamie centieni apkarot nelikumīgas kapitāla plūsmas no jaunattīstības valstīm nelabvēlīgi ietekmē jaunattīstības valstu ekonomikas un sociālo attīstību, kā arī mieru, drošību un cilvēktiesības šajās valstīs, tādējādi veicinot nestabilitāti un migrācijas plūsmas; turklāt uzstāj, ka šādas ietekmes novēršanā izšķiroša nozīme ir politikas saskaņotībai attīstības nolūkā, jo īpaši, nosakot ES tirdzniecības, zivsaimniecības un lauksaimniecības politiku; |
| --- | --- |

26.

atgādina, ka ieroču eksports un nepietiekamie centieni apkarot nelikumīgas kapitāla plūsmas no jaunattīstības valstīm nelabvēlīgi ietekmē jaunattīstības valstu ekonomikas un sociālo attīstību, kā arī mieru, drošību un cilvēktiesības šajās valstīs, tādējādi veicinot nestabilitāti un migrācijas plūsmas; turklāt uzstāj, ka šādas ietekmes novēršanā izšķiroša nozīme ir politikas saskaņotībai attīstības nolūkā, jo īpaši, nosakot ES tirdzniecības, zivsaimniecības un lauksaimniecības politiku;

| 27. | aicina ES un tās dalībvalstis un ĀKK valstis pārskatīt savus ieroču tirdzniecības noteikumus saskaņā ar politikas saskaņotību attīstībai principiem un pastiprināt pasākumus, kas vērsti pret “pelēko” tirgu un ieroču nelikumīgu tirdzniecību; |
| --- | --- |

27.

aicina ES un tās dalībvalstis un ĀKK valstis pārskatīt savus ieroču tirdzniecības noteikumus saskaņā ar politikas saskaņotību attīstībai principiem un pastiprināt pasākumus, kas vērsti pret “pelēko” tirgu un ieroču nelikumīgu tirdzniecību;

| 28. | aicina risināt klimata bēgļu jautājumu, paplašinot pašreizējos juridiskos instrumentus vai principus, kas ļautu panākt saskaņotu un saistošu risinājumu; šajā saistībā aicina ES piešķirt iepriekš solītos līdzekļus klimata pārmaiņu novēršanas finansēšanai, lai panāktu kopējo mērķi mobilizēt finansējumu klimata pārmaiņu novēršanai līdztekus tradicionālajai palīdzībai attīstības jomā nolūkā likvidēt nabadzību; |
| --- | --- |

28.

aicina risināt klimata bēgļu jautājumu, paplašinot pašreizējos juridiskos instrumentus vai principus, kas ļautu panākt saskaņotu un saistošu risinājumu; šajā saistībā aicina ES piešķirt iepriekš solītos līdzekļus klimata pārmaiņu novēršanas finansēšanai, lai panāktu kopējo mērķi mobilizēt finansējumu klimata pārmaiņu novēršanai līdztekus tradicionālajai palīdzībai attīstības jomā nolūkā likvidēt nabadzību;

| 29. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, Eiropas Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei un Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Āfrikas Savienības dalībvalstīm un iestādēm, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālajai asamblejai, Panāfrikas parlamenta priekšsēdētājam, Tuvo Austrumu valstu un Eiropas kaimiņattiecību politikā iesaistīto valstu valdībām un parlamentiem un Savienības Vidusjūras reģionam ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

29.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, Eiropas Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei un Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Āfrikas Savienības dalībvalstīm un iestādēm, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālajai asamblejai, Panāfrikas parlamenta priekšsēdētājam, Tuvo Austrumu valstu un Eiropas kaimiņattiecību politikā iesaistīto valstu valdībām un parlamentiem un Savienības Vidusjūras reģionam ģenerālsekretāram.

REZOLŪCIJA (7)

par situāciju Burundi pēc vēlēšanām

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties 2015. gada 7.–9. decembrī Briselē (Beļģija), |
| --- | --- |

—

tiekoties 2015. gada 7.–9. decembrī Briselē (Beļģija),

| — | ņemot vērā Reglamenta 18. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 18. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā pārskatīto Kotonū nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pārskatīto Kotonū nolīgumu,

| — | ņemot vērā 2000. gada 28. augusta Arušas Miera un samierināšanās nolīgumu attiecībā uz Burundi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada 28. augusta Arušas Miera un samierināšanās nolīgumu attiecībā uz Burundi,

| — | ņemot vērā Burundi konstitūciju, jo īpaši tās 96. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Burundi konstitūciju, jo īpaši tās 96. pantu,

| — | ņemot vērā Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu (ACDEG), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu (ACDEG),

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2015. gada 12. novembra Rezolūciju Nr. 2248(2015) par situāciju Burundi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2015. gada 12. novembra Rezolūciju Nr. 2248(2015) par situāciju Burundi,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra vietnieka Jan Eliasson, Āfrikas Savienības priekšsēdētājas Nkosazana Dlamini-Zuma un ES Augstās pārstāves/Komisijas priekšsēdētāja vietnieces Federica Mogherini2015. gada 12. novembra kopīgo paziņojumu par Burundi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra vietnieka Jan Eliasson, Āfrikas Savienības priekšsēdētājas Nkosazana Dlamini-Zuma un ES Augstās pārstāves/Komisijas priekšsēdētāja vietnieces Federica Mogherini2015. gada 12. novembra kopīgo paziņojumu par Burundi,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes 2015. gada 13. jūnija, 17. oktobra un 13. novembra lēmumus par situāciju Burundi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes 2015. gada 13. jūnija, 17. oktobra un 13. novembra lēmumus par situāciju Burundi,

| — | ņemot vērā Austrumāfrikas valstu kopienas 2015. gada 31. maija un 6. jūlija paziņojumu par situāciju Burundi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Austrumāfrikas valstu kopienas 2015. gada 31. maija un 6. jūlija paziņojumu par situāciju Burundi,

| — | ņemot vērā paziņojumu par situāciju Burundi, ko ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētāji sniedza 2015. gada 17. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā paziņojumu par situāciju Burundi, ko ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētāji sniedza 2015. gada 17. jūnijā,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 1. oktobra Regulu (ES) 2015/1755 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Burundi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 1. oktobra Regulu (ES) 2015/1755 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Burundi,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 16. marta, 18. maija, 22. jūnija un 16. novembra secinājumus par Burundi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 16. marta, 18. maija, 22. jūnija un 16. novembra secinājumus par Burundi,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par situāciju Burundi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par situāciju Burundi,

| — | ņemot vērā ES 2015. gada 26. oktobra lēmumu pieprasīt sākt apspriedes ar Burundi pārvaldes iestādēm saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES 2015. gada 26. oktobra lēmumu pieprasīt sākt apspriedes ar Burundi pārvaldes iestādēm saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2015. gada 8. decembrī pieņemtos secinājumus par ES un Burundi Republikas apspriedēm saskaņā Kotonū nolīguma 96. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2015. gada 8. decembrī pieņemtos secinājumus par ES un Burundi Republikas apspriedēm saskaņā Kotonū nolīguma 96. pantu,

| A. | tā kā Burundi konstitūcijas 96. pantā un Arušas Miera un samierināšanās nolīguma II protokola 7. panta 3. punktā noteikts, ka Burundi prezidentu ievēlē tiešās vispārējās vēlēšanās uz piecu gadu termiņu, ko var atjaunot vienu reizi; |
| --- | --- |

A.

tā kā Burundi konstitūcijas 96. pantā un Arušas Miera un samierināšanās nolīguma II protokola 7. panta 3. punktā noteikts, ka Burundi prezidentu ievēlē tiešās vispārējās vēlēšanās uz piecu gadu termiņu, ko var atjaunot vienu reizi;

| B. | tā kā Burundi parlamenta un pašvaldību vēlēšanas notika 2015. gada 29. jūnijā un prezidenta vēlēšanas – 2015. gada 21. jūlijā; tā kā starptautiskās sabiedrības novērotāji uzskatīja, ka abas minētās vēlēšanas nebija pārredzamas, iekļaujošas, brīvas un uzticamas; tā kā šā iemesla dēļ Āfrikas Savienība nenosūtīja novērotājus šo vēlēšanu novērošanai, ES atlika vēlēšanu novērošanas misijas nosūtīšanu uz Burundi, un vairākums no Burundi opozīcijas pārstāvjiem nolēma boikotēt šīs vēlēšanas; |
| --- | --- |

B.

tā kā Burundi parlamenta un pašvaldību vēlēšanas notika 2015. gada 29. jūnijā un prezidenta vēlēšanas – 2015. gada 21. jūlijā; tā kā starptautiskās sabiedrības novērotāji uzskatīja, ka abas minētās vēlēšanas nebija pārredzamas, iekļaujošas, brīvas un uzticamas; tā kā šā iemesla dēļ Āfrikas Savienība nenosūtīja novērotājus šo vēlēšanu novērošanai, ES atlika vēlēšanu novērošanas misijas nosūtīšanu uz Burundi, un vairākums no Burundi opozīcijas pārstāvjiem nolēma boikotēt šīs vēlēšanas;

| C. | tā kā prezidenta P. Nkurunziza kandidēšana uz nākamo pilnvaru termiņu, ko starptautiskā sabiedrība un daļa no Burundi opozīcijas uzskatīja par trešo pilnvaru termiņu, un viņa atkārtotā ievēlēšana šajā amatā 2015. gada 21. jūlija vēlēšanās izraisīja šajā valstī dziļāko politisko krīzi kopš pilsoņu kara beigām; |
| --- | --- |

C.

tā kā prezidenta P. Nkurunziza kandidēšana uz nākamo pilnvaru termiņu, ko starptautiskā sabiedrība un daļa no Burundi opozīcijas uzskatīja par trešo pilnvaru termiņu, un viņa atkārtotā ievēlēšana šajā amatā 2015. gada 21. jūlija vēlēšanās izraisīja šajā valstī dziļāko politisko krīzi kopš pilsoņu kara beigām;

| D. | tā kā Burundi valdība neņēma vērā pilnā mērā attiecīgi 2015. gada 13. jūnijā un 2015. gada 6. jūlijā Āfrikas Savienības un Austrumāfrikas Kopienas (AĀK) pieņemtos lēmumus un ieteikumus, kuru pilnīga īstenošana būtu radījusi ticamu un visaptverošu vēlēšanu priekšnoteikumus; |
| --- | --- |

D.

tā kā Burundi valdība neņēma vērā pilnā mērā attiecīgi 2015. gada 13. jūnijā un 2015. gada 6. jūlijā Āfrikas Savienības un Austrumāfrikas Kopienas (AĀK) pieņemtos lēmumus un ieteikumus, kuru pilnīga īstenošana būtu radījusi ticamu un visaptverošu vēlēšanu priekšnoteikumus;

| E. | tā kā saskaņā ar ANO Augstā cilvēktiesību komisāra biroja un citu cilvēktiesību organizāciju viedokli politiski motivētus cilvēktiesību pārkāpumus un cilvēktiesību noziegumus, un vardarbības aktus šajā valstī izdarīja gan laikā pirms, gan pēc vēlēšanām, uzbrūkot opozīcijas aktīvistiem, cilvēktiesību aizstāvjiem un žurnālistiem, tostarp Pierre Claver Mbonnimpa; tā kā ir plaši izplatīts uzskats, ka ne visiem, tomēr vairākumam šo pārkāpumu ir saistība ar valsts iestādēm; tā kā Burundi valdībai ir jāuzņemas galvenā atbildība par drošību Burundi un šīs valsts iedzīvotāju aizsardzību, ievērojot tiesiskumu, cilvēktiesības un starptautiskās humanitārās tiesības; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar ANO Augstā cilvēktiesību komisāra biroja un citu cilvēktiesību organizāciju viedokli politiski motivētus cilvēktiesību pārkāpumus un cilvēktiesību noziegumus, un vardarbības aktus šajā valstī izdarīja gan laikā pirms, gan pēc vēlēšanām, uzbrūkot opozīcijas aktīvistiem, cilvēktiesību aizstāvjiem un žurnālistiem, tostarp Pierre Claver Mbonnimpa; tā kā ir plaši izplatīts uzskats, ka ne visiem, tomēr vairākumam šo pārkāpumu ir saistība ar valsts iestādēm; tā kā Burundi valdībai ir jāuzņemas galvenā atbildība par drošību Burundi un šīs valsts iedzīvotāju aizsardzību, ievērojot tiesiskumu, cilvēktiesības un starptautiskās humanitārās tiesības;

| F. | tā kā vairāk nekā 200 000 cilvēku ir pārvietoti iekšzemē vai ir meklējuši patvērumu kaimiņvalstīs, jo Burundi ir pasliktinājies politiskais stāvoklis; tā kā 2015. gada jūlijā ES pastiprināja humāno palīdzību un piešķīra vēl EUR 4,5 miljonus palīdzības sniegšanai pārvietotiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā vairāk nekā 200 000 cilvēku ir pārvietoti iekšzemē vai ir meklējuši patvērumu kaimiņvalstīs, jo Burundi ir pasliktinājies politiskais stāvoklis; tā kā 2015. gada jūlijā ES pastiprināja humāno palīdzību un piešķīra vēl EUR 4,5 miljonus palīdzības sniegšanai pārvietotiem iedzīvotājiem;

| G. | tā kā 2015. gada 26. oktobrī ES pieprasīja sākt apspriedes saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu, lai noskaidrotu, kāpēc netiek ievēroti būtiski šā nolīguma elementi, jo īpaši cilvēktiesības, demokrātijas principi un tiesiskums; tā kā šīs apspriedes sākās 2015. gada 8. decembrī; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2015. gada 26. oktobrī ES pieprasīja sākt apspriedes saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu, lai noskaidrotu, kāpēc netiek ievēroti būtiski šā nolīguma elementi, jo īpaši cilvēktiesības, demokrātijas principi un tiesiskums; tā kā šīs apspriedes sākās 2015. gada 8. decembrī;

| H. | tā kā politiskais strupceļš Burundi, ko raksturo dialoga starp ieinteresētajām personām trūkums, un no tā izrietošā Burundi drošības un ekonomiskās situācijas pasliktināšanās ļoti nelabvēlīgi ietekmē iedzīvotājus un nopietni apdraud stabilitāti šajā reģionā; |
| --- | --- |

H.

tā kā politiskais strupceļš Burundi, ko raksturo dialoga starp ieinteresētajām personām trūkums, un no tā izrietošā Burundi drošības un ekonomiskās situācijas pasliktināšanās ļoti nelabvēlīgi ietekmē iedzīvotājus un nopietni apdraud stabilitāti šajā reģionā;

| I. | tā kā starptautiskajai kopienai ir izšķiroša nozīme, nodrošinot Arušas nolīguma ievērošanu; tā kā visi reģionālie un vietējie centieni atrisināt krīzi un atjaunot dialogu starp visiem politiskajiem spēkiem līdz šim nav devuši pietiekami pozitīvus rezultātus; |
| --- | --- |

I.

tā kā starptautiskajai kopienai ir izšķiroša nozīme, nodrošinot Arušas nolīguma ievērošanu; tā kā visi reģionālie un vietējie centieni atrisināt krīzi un atjaunot dialogu starp visiem politiskajiem spēkiem līdz šim nav devuši pietiekami pozitīvus rezultātus;

| J. | tā kā 2015. gada 1. augustā politiskā opozīcija un pilsoniskā sabiedrība sapulcējās Adisabebā, lai izveidotu Valsts Padomi Arušas nolīguma un tiesiskuma ievērošanai; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2015. gada 1. augustā politiskā opozīcija un pilsoniskā sabiedrība sapulcējās Adisabebā, lai izveidotu Valsts Padomi Arušas nolīguma un tiesiskuma ievērošanai;

| K. | tā kā 2015. gada 23. septembrī prezidents parakstīja dekrētu par valsts komisijas Burundi iekšējam dialogam izveidošanu, lai tā sešus mēnešus vadītu attiecīgās sarunas; tā kā ievērojama pilsoniskās sabiedrības daļa ir skeptiski noskaņota attiecībā uz šīs komisijas iespējamajiem panākumiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2015. gada 23. septembrī prezidents parakstīja dekrētu par valsts komisijas Burundi iekšējam dialogam izveidošanu, lai tā sešus mēnešus vadītu attiecīgās sarunas; tā kā ievērojama pilsoniskās sabiedrības daļa ir skeptiski noskaņota attiecībā uz šīs komisijas iespējamajiem panākumiem;

| L. | tā kā ĀS, ES un ASV ir iesaldējušas to valdības un opozīcijas vadītāju līdzekļus, kuru darbības un paziņojumi veicina vardarbību un apgrūtina politiska risinājuma meklēšanu Burundi krīzei, kā arī noteikušas šīm personām ceļošanas aizliegumu; |
| --- | --- |

L.

tā kā ĀS, ES un ASV ir iesaldējušas to valdības un opozīcijas vadītāju līdzekļus, kuru darbības un paziņojumi veicina vardarbību un apgrūtina politiska risinājuma meklēšanu Burundi krīzei, kā arī noteikušas šīm personām ceļošanas aizliegumu;

| M. | tā kā 2015. gada 17. oktobrī Āfrikas Savienības Miera un drošības padome pieprasīja pabeigt situatīvās plānošanas izstrādi, lai Burundi varētu izvietot, ja situācija to prasa, Āfrikas valstu vadītu misiju vardarbības novēršanai, un vienojās sākt rūpīgu izmeklēšanu par Burundi veiktajiem cilvēktiesību pārkāpumiem un citiem pret civiliedzīvotājiem vērstajiem pārkāpumiem; |
| --- | --- |

M.

tā kā 2015. gada 17. oktobrī Āfrikas Savienības Miera un drošības padome pieprasīja pabeigt situatīvās plānošanas izstrādi, lai Burundi varētu izvietot, ja situācija to prasa, Āfrikas valstu vadītu misiju vardarbības novēršanai, un vienojās sākt rūpīgu izmeklēšanu par Burundi veiktajiem cilvēktiesību pārkāpumiem un citiem pret civiliedzīvotājiem vērstajiem pārkāpumiem;

| N. | tā kā 2015. gada 30. novembrī ANO ģenerālsekretārs Ban Ki-Moon iesniedza trīs priekšlikumus Drošības Padomei ar ieteikumu, pamatojoties uz situācijas attīstību, pārskatīt pilnvaras ANO klātbūtnei Burundi; tā kā šie priekšlikumi paredz iespēju nosūtīt miera uzturēšanas misiju, ja situācija to prasītu; |
| --- | --- |

N.

tā kā 2015. gada 30. novembrī ANO ģenerālsekretārs Ban Ki-Moon iesniedza trīs priekšlikumus Drošības Padomei ar ieteikumu, pamatojoties uz situācijas attīstību, pārskatīt pilnvaras ANO klātbūtnei Burundi; tā kā šie priekšlikumi paredz iespēju nosūtīt miera uzturēšanas misiju, ja situācija to prasītu;

| O. | tā kā ĀS un citi starptautiskie dalībnieki ir atkārtoti aicinājuši sākt patiesu un iekļaujošu dialogu, kurā būtu iesaistītas visas ieinteresētās personas, pamatojoties uz Arušas nolīguma un Burundi konstitūcijas ievērošanu, lai rastu vienprātīgu risinājumu Burundi konfliktam; tā kā ES un ANO atbalsta šo aicinājumu; |
| --- | --- |

O.

tā kā ĀS un citi starptautiskie dalībnieki ir atkārtoti aicinājuši sākt patiesu un iekļaujošu dialogu, kurā būtu iesaistītas visas ieinteresētās personas, pamatojoties uz Arušas nolīguma un Burundi konstitūcijas ievērošanu, lai rastu vienprātīgu risinājumu Burundi konfliktam; tā kā ES un ANO atbalsta šo aicinājumu;

| P. | tā kā ar pilnīgu ĀS, ES un ANO atbalstu turpinās starpniecības centieni veicināt Burundi iekšējo dialogu, lai rastu vienprātīgu un miermīlīgu risinājumu Burundi krīzei; |
| --- | --- |

P.

tā kā ar pilnīgu ĀS, ES un ANO atbalstu turpinās starpniecības centieni veicināt Burundi iekšējo dialogu, lai rastu vienprātīgu un miermīlīgu risinājumu Burundi krīzei;

| Q. | tā kā ES sniedz ievērojamu atbalstu Burundi gada budžetam, kurā apmēram pusi no līdzekļiem nodrošina starptautiskais atbalsts, un nesen ES ir piešķīrusi Burundi EUR 432 miljonus no Eiropas Attīstības fonda 2014.–2020. gadam; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ES sniedz ievērojamu atbalstu Burundi gada budžetam, kurā apmēram pusi no līdzekļiem nodrošina starptautiskais atbalsts, un nesen ES ir piešķīrusi Burundi EUR 432 miljonus no Eiropas Attīstības fonda 2014.–2020. gadam;

| R. | tā kā, Burundi pārvaldes iestādes, pamatojoties uz dekrētu Nr. 530/1597, apturēja 10 cilvēktiesību organizāciju, proti, ACAT–Burundi, APRODH, AMINA, FOCODE, FORSC, FONTAINE-ISOKO, Maison Shalom, PARCEM, RCP un SPPDF, darbību un iesaldēja to bankas kontus, |
| --- | --- |

R.

tā kā, Burundi pārvaldes iestādes, pamatojoties uz dekrētu Nr. 530/1597, apturēja 10 cilvēktiesību organizāciju, proti, ACAT–Burundi, APRODH, AMINA, FOCODE, FORSC, FONTAINE-ISOKO, Maison Shalom, PARCEM, RCP un SPPDF, darbību un iesaldēja to bankas kontus,

| 1. | pauž nopietnas bažas par satraucošo drošības un politisko situāciju Burundi, kā arī humanitārās situācijas straujo pasliktināšanos un to, kā tas varētu ietekmēt drošību un stabilitāti visā apakšreģionā; |
| --- | --- |

1.

pauž nopietnas bažas par satraucošo drošības un politisko situāciju Burundi, kā arī humanitārās situācijas straujo pasliktināšanos un to, kā tas varētu ietekmēt drošību un stabilitāti visā apakšreģionā;

| 2. | nosoda nesenos vardarbīgos uzbrukumus un arvien biežākos cilvēktiesību pārkāpumus un nelikumības, tostarp slepkavības, ārpustiesas nonāvēšanu, personas fiziskās integritātes pārkāpumus, spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu un/vai pazemojošu izturēšanos, patvaļīgus arestus un nelikumīgu aizturēšanu, vārda un preses brīvības pārkāpumus, kā arī nesodāmības izplatību; |
| --- | --- |

2.

nosoda nesenos vardarbīgos uzbrukumus un arvien biežākos cilvēktiesību pārkāpumus un nelikumības, tostarp slepkavības, ārpustiesas nonāvēšanu, personas fiziskās integritātes pārkāpumus, spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu un/vai pazemojošu izturēšanos, patvaļīgus arestus un nelikumīgu aizturēšanu, vārda un preses brīvības pārkāpumus, kā arī nesodāmības izplatību;

| 3. | aicina nekavējoties izbeigt vardarbību, cilvēktiesību pārkāpumus un politisko pretinieku iebaidīšanu un nekavējoties atbruņot visas bruņotās grupas, kas saistītas ar politiskajām partijām, stingri ievērojot starptautiskās tiesības un cilvēktiesības; |
| --- | --- |

3.

aicina nekavējoties izbeigt vardarbību, cilvēktiesību pārkāpumus un politisko pretinieku iebaidīšanu un nekavējoties atbruņot visas bruņotās grupas, kas saistītas ar politiskajām partijām, stingri ievērojot starptautiskās tiesības un cilvēktiesības;

| 4. | īpaši norāda uz to, ka bruņotajos grupējumos, kas darbojas Burundi, ir iesaistījušies daudzi jaunieši, un aicina starptautisko sabiedrību veltīt īpašu uzmanību viņu reintegrācijai un veicināt šo jauniešu līdzdalību mierīgā politiskā procesā; |
| --- | --- |

4.

īpaši norāda uz to, ka bruņotajos grupējumos, kas darbojas Burundi, ir iesaistījušies daudzi jaunieši, un aicina starptautisko sabiedrību veltīt īpašu uzmanību viņu reintegrācijai un veicināt šo jauniešu līdzdalību mierīgā politiskā procesā;

| 5. | mudina visus iesaistītos dalībniekus Burundi atturēties no jebkādām darbībām, kas varētu apdraudēt mieru un drošību šajā valstī; stingri nosoda visus publiskos paziņojumus, kas musina uz vardarbību vai naidu pret dažādām Burundi sabiedrības grupām un kas varētu saasināt pašreizējo spriedzi, un aicina visas attiecīgās puses atturēties no šādu paziņojumu sniegšanas; |
| --- | --- |

5.

mudina visus iesaistītos dalībniekus Burundi atturēties no jebkādām darbībām, kas varētu apdraudēt mieru un drošību šajā valstī; stingri nosoda visus publiskos paziņojumus, kas musina uz vardarbību vai naidu pret dažādām Burundi sabiedrības grupām un kas varētu saasināt pašreizējo spriedzi, un aicina visas attiecīgās puses atturēties no šādu paziņojumu sniegšanas;

| 6. | atgādina Burundi pārvaldes iestādēm par to pienākumu panākt drošību Burundi un garantēt cilvēktiesības, pilsoniskās un politiskās tiesības un pamatbrīvības, kā tas paredzēts Burundi konstitūcijā, Āfrikas Cilvēku un tautu tiesību hartā un citos starptautiskos un reģionālos cilvēktiesību instrumentos; |
| --- | --- |

6.

atgādina Burundi pārvaldes iestādēm par to pienākumu panākt drošību Burundi un garantēt cilvēktiesības, pilsoniskās un politiskās tiesības un pamatbrīvības, kā tas paredzēts Burundi konstitūcijā, Āfrikas Cilvēku un tautu tiesību hartā un citos starptautiskos un reģionālos cilvēktiesību instrumentos;

| 7. | šajā saistībā atgādina, ka ES un Burundi partnerattiecības reglamentē Kotonū nolīgums un ka visām pusēm ir pienākums ievērot un īstenot šā nolīguma noteikumus, jo īpaši attiecībā uz cilvēktiesībām; īpaši atgādina, ka Kotonū nolīguma 96. pantā ir paredzēta iespēja sākt apspriežu procedūras gadījumos, kad netiek ievērotas cilvēktiesības, demokrātijas principi un tiesiskums, un šajā saistībā atzinīgi vērtē ES lēmumu pieprasīt apspriežu sākšanu, kā tas paredzēts minētajā pantā; |
| --- | --- |

7.

šajā saistībā atgādina, ka ES un Burundi partnerattiecības reglamentē Kotonū nolīgums un ka visām pusēm ir pienākums ievērot un īstenot šā nolīguma noteikumus, jo īpaši attiecībā uz cilvēktiesībām; īpaši atgādina, ka Kotonū nolīguma 96. pantā ir paredzēta iespēja sākt apspriežu procedūras gadījumos, kad netiek ievērotas cilvēktiesības, demokrātijas principi un tiesiskums, un šajā saistībā atzinīgi vērtē ES lēmumu pieprasīt apspriežu sākšanu, kā tas paredzēts minētajā pantā;

| 8. | mudina visas puses paredzēt nepieciešamos nosacījumus, lai atjaunotu uzticēšanos un veicinātu nacionālo vienotību, un aicina nekavējoties atsākt iekļaujošu un pārredzamu dialogu valsts līmenī, piedaloties valdības, opozīcijas partiju un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem; |
| --- | --- |

8.

mudina visas puses paredzēt nepieciešamos nosacījumus, lai atjaunotu uzticēšanos un veicinātu nacionālo vienotību, un aicina nekavējoties atsākt iekļaujošu un pārredzamu dialogu valsts līmenī, piedaloties valdības, opozīcijas partiju un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem;

| 9. | uzsver, ka šādam dialogam, kura mērķis ir ilgstoša miera, drošības un stabilitātes panākšana un demokrātijas un tiesiskuma atjaunošana Burundi iedzīvotāju interesēs, būtu jāpamatojas uz Arušas nolīgumu un Burundi konstitūciju; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka šādam dialogam, kura mērķis ir ilgstoša miera, drošības un stabilitātes panākšana un demokrātijas un tiesiskuma atjaunošana Burundi iedzīvotāju interesēs, būtu jāpamatojas uz Arušas nolīgumu un Burundi konstitūciju;

| 10. | atzinīgi vērtē EAC vadītos starpniecības centienus, kuriem atbalstu sniedz ĀS un ANO, lai sekmētu dialogu starp Burundi ieinteresētajām personām; aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci un Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos atbalstīt arī šos starpniecības centienus; mudina Burundi valdību un citas attiecīgās ieinteresētās puses pilnībā sadarboties ar starpnieku; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē EAC vadītos starpniecības centienus, kuriem atbalstu sniedz ĀS un ANO, lai sekmētu dialogu starp Burundi ieinteresētajām personām; aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci un Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos atbalstīt arī šos starpniecības centienus; mudina Burundi valdību un citas attiecīgās ieinteresētās puses pilnībā sadarboties ar starpnieku;

| 11. | pauž dziļas bažas par upuru skaitu un nopietnajiem cilvēktiesību pārkāpumu gadījumiem, par kuriem ziņots kopš krīzes sākuma; mudina kompetentās iestādes rūpīgi un nekavējoties izmeklēt šo noziegumu apstākļus un motīvus un nodrošināt vainīgo saukšanu pie atbildības; atgādina, ka tie, kuri ir vainīgi par cilvēktiesību pārkāpumiem vai nopietniem aizskārumiem, nedrīkst palikt nesodīti; atgādina par Starptautiskās Krimināltiesas iespēju iejaukties šādu lietu izskatīšanā; |
| --- | --- |

11.

pauž dziļas bažas par upuru skaitu un nopietnajiem cilvēktiesību pārkāpumu gadījumiem, par kuriem ziņots kopš krīzes sākuma; mudina kompetentās iestādes rūpīgi un nekavējoties izmeklēt šo noziegumu apstākļus un motīvus un nodrošināt vainīgo saukšanu pie atbildības; atgādina, ka tie, kuri ir vainīgi par cilvēktiesību pārkāpumiem vai nopietniem aizskārumiem, nedrīkst palikt nesodīti; atgādina par Starptautiskās Krimināltiesas iespēju iejaukties šādu lietu izskatīšanā;

| 12. | aicina Burundi valdību pēc iespējas ātri atcelt lēmumu pārtraukt 10 cilvēktiesību organizāciju darbību un nekavējoties atcelt minēto organizāciju bankas kontu iesaldēšanu, nodrošinot tām iespēju brīvi īstenot savu darbību; |
| --- | --- |

12.

aicina Burundi valdību pēc iespējas ātri atcelt lēmumu pārtraukt 10 cilvēktiesību organizāciju darbību un nekavējoties atcelt minēto organizāciju bankas kontu iesaldēšanu, nodrošinot tām iespēju brīvi īstenot savu darbību;

| 13. | atzinīgi vērtē to, ka ĀS ir nosūtījusi cilvēktiesību jomas novērotājus un ekspertus, lai uzraudzītu stāvokli cilvēktiesību jomā, un uzsver, ka ir svarīgi sadarboties ar viņiem, lai atvieglotu viņu uzdevuma izpildi; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē to, ka ĀS ir nosūtījusi cilvēktiesību jomas novērotājus un ekspertus, lai uzraudzītu stāvokli cilvēktiesību jomā, un uzsver, ka ir svarīgi sadarboties ar viņiem, lai atvieglotu viņu uzdevuma izpildi;

| 14. | atzinīgi vērtē mērķtiecīgās sankcijas, ko ES ir apstiprinājusi saskaņā ar ĀS lēmumu, tostarp nosakot ceļošanas aizliegumu un aktīvu iesaldēšanu tiem Burundi iedzīvotājiem, kuru darbības un paziņojumi veicina vardarbības turpināšanos un kavē centienus rast politisku risinājumu šai krīzei; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē mērķtiecīgās sankcijas, ko ES ir apstiprinājusi saskaņā ar ĀS lēmumu, tostarp nosakot ceļošanas aizliegumu un aktīvu iesaldēšanu tiem Burundi iedzīvotājiem, kuru darbības un paziņojumi veicina vardarbības turpināšanos un kavē centienus rast politisku risinājumu šai krīzei;

| 15. | mudina ES un tās dalībvalstis, ņemot vērā saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu veiktās apspriežu procedūras iznākumu, pārskatīt atbalsta mērķus nolūkā palielināt pilsoniskās sabiedrības nozīmi; |
| --- | --- |

15.

mudina ES un tās dalībvalstis, ņemot vērā saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu veiktās apspriežu procedūras iznākumu, pārskatīt atbalsta mērķus nolūkā palielināt pilsoniskās sabiedrības nozīmi;

| 16. | pauž nopietnas bažas par nepārtraukto Burundi bēgļu plūsmu uz kaimiņvalstīm; atkārtoti pauž atbalstu visām humānās palīdzības organizācijām, kas darbojas uz vietas, kā arī uzņēmējām kaimiņvalstīm; aicina starptautisko sabiedrību un humānās palīdzības aģentūras turpināt palīdzības sniegšanu pārvietotajām personām un bēgļiem, kuri bēg no konflikta skartajiem apgabaliem; atzinīgi vērtē ES apņemšanos palielināt finansiālo atbalstu un humāno palīdzību, lai apmierinātu šo cilvēku steidzamākās vajadzības; |
| --- | --- |

16.

pauž nopietnas bažas par nepārtraukto Burundi bēgļu plūsmu uz kaimiņvalstīm; atkārtoti pauž atbalstu visām humānās palīdzības organizācijām, kas darbojas uz vietas, kā arī uzņēmējām kaimiņvalstīm; aicina starptautisko sabiedrību un humānās palīdzības aģentūras turpināt palīdzības sniegšanu pārvietotajām personām un bēgļiem, kuri bēg no konflikta skartajiem apgabaliem; atzinīgi vērtē ES apņemšanos palielināt finansiālo atbalstu un humāno palīdzību, lai apmierinātu šo cilvēku steidzamākās vajadzības;

| 17. | aicina ĀS, ANO un ES nopietni apsvērt reģionālo dimensiju un novērst turpmāku destabilizāciju reģionā, jo īpaši uzturot pastāvīgu politisku dialogu starp šā reģiona valstīm; šajā saistībā mudina ĀS apsvērt iespēju nosūtīt uz Burundi Āfrikas valstu miera uzturēšanas spēkus, ja stāvoklis drošības un cilvēktiesību jomā Burundi pasliktināsies vēl vairāk; |
| --- | --- |

17.

aicina ĀS, ANO un ES nopietni apsvērt reģionālo dimensiju un novērst turpmāku destabilizāciju reģionā, jo īpaši uzturot pastāvīgu politisku dialogu starp šā reģiona valstīm; šajā saistībā mudina ĀS apsvērt iespēju nosūtīt uz Burundi Āfrikas valstu miera uzturēšanas spēkus, ja stāvoklis drošības un cilvēktiesību jomā Burundi pasliktināsies vēl vairāk;

| 18. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju Burundi valdībai un parlamentam, ĀKK un ES Padomei, Eiropas Komisijai, Eiropas Savienības Padomei, Austrumāfrikas Kopienai un tās dalībvalstu valdībām, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei un Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Āfrikas Savienības iestādēm un ANO ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

18.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju Burundi valdībai un parlamentam, ĀKK un ES Padomei, Eiropas Komisijai, Eiropas Savienības Padomei, Austrumāfrikas Kopienai un tās dalībvalstu valdībām, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei un Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Āfrikas Savienības iestādēm un ANO ģenerālsekretāram.

---

(1)  Pieņēmusi ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2015. gada 9. decembrī Briselē (Beļģija).

1

(2)  JOIN(2015)0017, 28.4.2015.

2

(3)  Sk. 2. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  Pieņēmusi ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2015. gada 9. decembrī Briselē (Beļģija).

4

(1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

1

(2)  OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp.

2

(3)  OV C 120, 30.4.2004., 16. lpp.

3

(4)  OV C 330, 30.12.2006., 36. lpp.

4

(5)  OV C 221, 14.9.2009., 24. lpp.

5

(6)  ACP-EU/101.293/fin.

6

(7)  OV C 345, 2.10.2014., 28. lpp.

7

(8)  ACP/84/025/14 Rev.5, ACP-EU 2118/14.

8

(9)  OV C 273 E, 14.11.2003., 305. lpp.

9

(10)  OV C 292 E, 1.12.2006., 121. lpp.

10

(11)  OV C 323 E, 18.12.2008., 361. lpp.

11

(12)  OV C 102 E, 24.4.2008., 301. lpp.

12

(13)  OV C 67 E, 18.3.2010., 120. lpp.

13

(14)  OV C 117 E, 6.5.2010., 256. lpp.

14

(15)  OV C 136 E, 11.5.2012., 19. lpp.

15

(16)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0025.

16

(17)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0272.

17

(18)  OV C 68 E, 7.3.2014., 30. lpp.

18

(19)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0076.

19

(20)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2014)0059.

20

(21)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0196.

21

(22)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0035.

22

(23)  COM(2011) 637 final.

23

(24)  JOIN(2015) 33 final.

24

(25)  ACP/28/050/14/Rev.2.

25

(26)  UNGA A/69/700.

26

(5)  Pieņēmusi ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2015. gada 9. decembrī Briselē (Beļģija).

5

(27)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

27

(28)  OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp.

28

(29)  OV C 160, 13.5.2015., 42. lpp.

29

(30)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0312.

30

(31)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2014)0026.

31

(6)  Pieņēmusi ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2015. gada 9. decembrī Briselē (Beļģija).

6

(7)  Pieņēmusi ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2015. gada 9. decembrī Briselē (Beļģija).

7

---