# Eiropas Savienības C 96/2016

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 96 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 59. sējums2016. gada 11. marts |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 96

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

59. sējums2016. gada 11. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Padome |
| 2016/C 096/01 | Padomes Ieteikums (2016. gada 8. marts) par eurozonas ekonomikas politiku | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

2016/C 096/01

Padomes Ieteikums (2016. gada 8. marts) par eurozonas ekonomikas politiku

1

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 096/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7841 – Avril Pôle Animal / Tönnies International Holding / JV) (
  1
  ) | 4 |
| 2016/C 096/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7903 – Löwen Entertainment / Safari Holding / Schmidt Gruppe Service / Gesellschaft für Spielerschutz und Prävention) (
  1
  ) | 4 |
| 2016/C 096/04 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7909 – Lone Star Fund IX/N&W Global Vending) (
  1
  ) | 5 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2016/C 096/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7841 – Avril Pôle Animal / Tönnies International Holding / JV) (
  1
  )

Avril Pôle Animal / Tönnies International Holding / JV

1

4

2016/C 096/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7903 – Löwen Entertainment / Safari Holding / Schmidt Gruppe Service / Gesellschaft für Spielerschutz und Prävention) (
  1
  )

Löwen Entertainment / Safari Holding / Schmidt Gruppe Service / Gesellschaft für Spielerschutz und Prävention

1

4

2016/C 096/04

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7909 – Lone Star Fund IX/N&W Global Vending) (
  1
  )

Lone Star Fund IX/N&W Global Vending

1

5

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 096/05 | Euro maiņas kurss | 6 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2016/C 096/06 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), 5. panta 3. punktā minēto atsauces summu, kas nepieciešamas, lai šķērsotu ārējās robežas, saraksta atjaunināšana | 7 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2016/C 096/05

Euro maiņas kurss

6

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2016/C 096/06

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), 5. panta 3. punktā minēto atsauces summu, kas nepieciešamas, lai šķērsotu ārējās robežas, saraksta atjaunināšana

7

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 096/07 | Paziņojums par pieprasījumu atbilstoši Direktīvas 2014/25/ES 35. pantam – Līgumslēdzēja iesniegts pieprasījums | 9 |

V   Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2016/C 096/07

Paziņojums par pieprasījumu atbilstoši Direktīvas 2014/25/ES 35. pantam – Līgumslēdzēja iesniegts pieprasījums

9

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

| 11.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 96/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 96/1

---

PADOMES IETEIKUMS

(2016. gada 8. marts)

par eurozonas ekonomikas politiku

(2016/C 96/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 136. pantu saistībā ar 121. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Komisijas 2015. gada rudens ekonomikas prognozi ekonomikas atlabšana eurozonā turpinās mērenā tempā. Lai varētu nodrošināt ilgtspējīgu un stabilu izaugsmi eurozonā, ir nepieciešami pastāvīgi politikas centieni atbalstīt līdzsvarotas korekcijas privātajā sektorā un publiskajā sektorā, uzlabot spējas pielāgoties un palielināt ekonomikas konkurētspēju un izaugsmes potenciālu attiecīgi vidējā termiņā un ilgtermiņā. Izaugsmes tempu kavē nesenās ekonomikas un finanšu krīzes izraisītās sekas, tostarp joprojām notiekošā ārējā līdzsvarošana, augstais privāto un valsts parādsaistību apjoms, augstais bezdarbs, kā arī ieilgusī strukturālā neelastība dalībvalstu darba un ražojumu tirgos. Investīciju aktivitāte joprojām ir vāja gan minēto faktoru, gan arī citu trūkumu dēļ, piemēram, nelabvēlīgas darījumdarbības vides, publiskās pārvaldes neefektivitātes dēļ, kā arī tāpēc, ka pastāv šķēršļi piekļuvē finansējumam. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas 2015. gada rudens ekonomikas prognozi ekonomikas atlabšana eurozonā turpinās mērenā tempā. Lai varētu nodrošināt ilgtspējīgu un stabilu izaugsmi eurozonā, ir nepieciešami pastāvīgi politikas centieni atbalstīt līdzsvarotas korekcijas privātajā sektorā un publiskajā sektorā, uzlabot spējas pielāgoties un palielināt ekonomikas konkurētspēju un izaugsmes potenciālu attiecīgi vidējā termiņā un ilgtermiņā. Izaugsmes tempu kavē nesenās ekonomikas un finanšu krīzes izraisītās sekas, tostarp joprojām notiekošā ārējā līdzsvarošana, augstais privāto un valsts parādsaistību apjoms, augstais bezdarbs, kā arī ieilgusī strukturālā neelastība dalībvalstu darba un ražojumu tirgos. Investīciju aktivitāte joprojām ir vāja gan minēto faktoru, gan arī citu trūkumu dēļ, piemēram, nelabvēlīgas darījumdarbības vides, publiskās pārvaldes neefektivitātes dēļ, kā arī tāpēc, ka pastāv šķēršļi piekļuvē finansējumam.

| (2) | Ir jāveicina vērienīgu strukturālo reformu īstenošana, kas paaugstina ražīgumu un stimulē izaugsmes potenciālu, atbilstīgi Komisijas 2016. gada izaugsmes pētījumā izklāstītajām politikas prioritātēm visām dalībvalstīm. Ja strukturālās reformas dalībvalstīs tiek īstenotas kopīgi, no tā var iegūt visa eurozona, jo izplatās pozitīvā pārrobežu iedarbība, jo īpaši pa tirdzniecības un finanšu kanāliem. Neskatoties uz nelielu progresu reformu veikšanā, lai uzlabotu darba tirgu noturību, eurozonā turpina pastāvēt ievērojamas novirzes, īpaši attiecībā uz ilgtermiņa un jauniešu bezdarba līmeni. Tās dalībvalstis, kuras veica vispusīgas darba tirgus un sociālās aizsardzības reformas pirms krīzes, ir spējušas sniegt labāku atbalstu nodarbinātībai un saglabāt taisnīgumu ekonomikas lejupslīdes laikā. Šādas reformas ietver elastīgus un uzticamus līgumu noteikumus, vispusīgas mūžizglītības stratēģijas, efektīvu aktīva darba tirgus politiku un adekvātas un ilgtspējīgas sociālās aizsardzības sistēmas. Rezultātus var uzlabot arī, samazinot nodokļu īpatsvaru darbaspēka izmaksās, jo īpaši zemu atalgotiem darba ņēmējiem, un nodrošinot taisnīgu nodokļu sistēmu. |
| --- | --- |

(2)

Ir jāveicina vērienīgu strukturālo reformu īstenošana, kas paaugstina ražīgumu un stimulē izaugsmes potenciālu, atbilstīgi Komisijas 2016. gada izaugsmes pētījumā izklāstītajām politikas prioritātēm visām dalībvalstīm. Ja strukturālās reformas dalībvalstīs tiek īstenotas kopīgi, no tā var iegūt visa eurozona, jo izplatās pozitīvā pārrobežu iedarbība, jo īpaši pa tirdzniecības un finanšu kanāliem. Neskatoties uz nelielu progresu reformu veikšanā, lai uzlabotu darba tirgu noturību, eurozonā turpina pastāvēt ievērojamas novirzes, īpaši attiecībā uz ilgtermiņa un jauniešu bezdarba līmeni. Tās dalībvalstis, kuras veica vispusīgas darba tirgus un sociālās aizsardzības reformas pirms krīzes, ir spējušas sniegt labāku atbalstu nodarbinātībai un saglabāt taisnīgumu ekonomikas lejupslīdes laikā. Šādas reformas ietver elastīgus un uzticamus līgumu noteikumus, vispusīgas mūžizglītības stratēģijas, efektīvu aktīva darba tirgus politiku un adekvātas un ilgtspējīgas sociālās aizsardzības sistēmas. Rezultātus var uzlabot arī, samazinot nodokļu īpatsvaru darbaspēka izmaksās, jo īpaši zemu atalgotiem darba ņēmējiem, un nodrošinot taisnīgu nodokļu sistēmu.

| (3) | Atbilstīgi izstrādātas reformas un to ātra īstenošana var palīdzēt novērst pastāvošās nelīdzsvarotības eurozonā un nepieļaut jaunu nelīdzsvarotību uzkrāšanos. Tematiskās diskusijas Eurogrupā, īpaši pievēršoties kritēriju noteikšanai, paraugprakses izmantošanai un savstarpējam spiedienam, var palīdzēt sekmēt tuvināšanos tam, lai sasniegtu vislabākos rezultātus. Tādēļ Eurogrupai būtu vēl vairāk jāpastiprina tematiskās diskusijas par reformām jomās, kas ir būtiskas ekonomiskās un monetārās savienības (EMS) funkcionēšanai, un regulāri jāizvērtē reformu īstenošana eurozonas dalībvalstīs, kā arī progress, kas panākts nelīdzsvarotību novēršanā makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūras kontekstā. |
| --- | --- |

(3)

Atbilstīgi izstrādātas reformas un to ātra īstenošana var palīdzēt novērst pastāvošās nelīdzsvarotības eurozonā un nepieļaut jaunu nelīdzsvarotību uzkrāšanos. Tematiskās diskusijas Eurogrupā, īpaši pievēršoties kritēriju noteikšanai, paraugprakses izmantošanai un savstarpējam spiedienam, var palīdzēt sekmēt tuvināšanos tam, lai sasniegtu vislabākos rezultātus. Tādēļ Eurogrupai būtu vēl vairāk jāpastiprina tematiskās diskusijas par reformām jomās, kas ir būtiskas ekonomiskās un monetārās savienības (EMS) funkcionēšanai, un regulāri jāizvērtē reformu īstenošana eurozonas dalībvalstīs, kā arī progress, kas panākts nelīdzsvarotību novēršanā makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūras kontekstā.

| (4) | Fiskālā politika ir EMS vitālu kopēju interešu jautājums. Atbildīga valstu fiskālā politika, kurā ievēroti kopējie fiskālie noteikumi, ir būtiska, lai sekmētu parādu atmaksājamību un ļautu fiskālajiem stabilizatoriem darboties un amortizēt konkrētas valsts satricinājumus. Turklāt ir būtiski visas eurozonas līmenī panākt piemērotu fiskālo nostāju, kura atspoguļotu līdzsvaru starp fiskālo stabilitāti ilgtermiņā un makroekonomikas stabilizāciju īstermiņā, un izvairīties no procikliskas fiskālās politikas. Tas, kādi fiskālie centieni ir vajadzīgi, atšķiras atkarībā no dalībvalsts attiecīgās situācijas attiecībā uz Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) prasībām, un dalībvalstīm būtu arī jāapsver stabilizācijas vajadzības un jāņem vērā iespējamā blakusietekme visā eurozonā. Lai to paveiktu, ir jāpastiprina fiskālās politikas koordinācija eurozonā, pilnībā ievērojot SIP. Šajā sakarā kopumā neitrāla kopējā fiskālā nostāja eurozonā, kas paredzēta 2016. gadā, šķiet piemērota, ņemot vērā vispārējos makroekonomikas apstākļus un lejupvērstos riskus izaugsmei. Attiecībā uz 2017. gadu, balstoties uz prognozi, ka starpība starp plānoto un faktisko ražošanas apjomu pakāpeniski samazināsies, fiskālajā politikā būtu jāizvairās no procikliskuma un jāsamazina valsts parāds, lai atjaunotu fiskālās rezerves. Tas būtu jāatspoguļo atjaunināto stabilitātes programmu sagatavošanā 2016. gada pavasarī, ņemot vērā jaunākās ekonomikas un fiskālās norises. Fiskālo stratēģiju saturs vēl nav pietiekami labvēlīgs izaugsmei. Kā uzsvērts Padomes ieteikumā eurozonas dalībvalstīm (3), kas pieņemts 2015. gada 14. jūlijā, eurozonas dalībvalstīm būtu jārīko tematiskas diskusijas par publisko finanšu kvalitātes un ilgtspējības uzlabojumiem. |
| --- | --- |

(4)

Fiskālā politika ir EMS vitālu kopēju interešu jautājums. Atbildīga valstu fiskālā politika, kurā ievēroti kopējie fiskālie noteikumi, ir būtiska, lai sekmētu parādu atmaksājamību un ļautu fiskālajiem stabilizatoriem darboties un amortizēt konkrētas valsts satricinājumus. Turklāt ir būtiski visas eurozonas līmenī panākt piemērotu fiskālo nostāju, kura atspoguļotu līdzsvaru starp fiskālo stabilitāti ilgtermiņā un makroekonomikas stabilizāciju īstermiņā, un izvairīties no procikliskas fiskālās politikas. Tas, kādi fiskālie centieni ir vajadzīgi, atšķiras atkarībā no dalībvalsts attiecīgās situācijas attiecībā uz Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) prasībām, un dalībvalstīm būtu arī jāapsver stabilizācijas vajadzības un jāņem vērā iespējamā blakusietekme visā eurozonā. Lai to paveiktu, ir jāpastiprina fiskālās politikas koordinācija eurozonā, pilnībā ievērojot SIP. Šajā sakarā kopumā neitrāla kopējā fiskālā nostāja eurozonā, kas paredzēta 2016. gadā, šķiet piemērota, ņemot vērā vispārējos makroekonomikas apstākļus un lejupvērstos riskus izaugsmei. Attiecībā uz 2017. gadu, balstoties uz prognozi, ka starpība starp plānoto un faktisko ražošanas apjomu pakāpeniski samazināsies, fiskālajā politikā būtu jāizvairās no procikliskuma un jāsamazina valsts parāds, lai atjaunotu fiskālās rezerves. Tas būtu jāatspoguļo atjaunināto stabilitātes programmu sagatavošanā 2016. gada pavasarī, ņemot vērā jaunākās ekonomikas un fiskālās norises. Fiskālo stratēģiju saturs vēl nav pietiekami labvēlīgs izaugsmei. Kā uzsvērts Padomes ieteikumā eurozonas dalībvalstīm (3), kas pieņemts 2015. gada 14. jūlijā, eurozonas dalībvalstīm būtu jārīko tematiskas diskusijas par publisko finanšu kvalitātes un ilgtspējības uzlabojumiem.

| (5) | Ir pilnībā jāīsteno banku savienība. Pirmkārt, visām dalībvalstīm bez ilgākas kavēšanās ir pilnībā jātransponē Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (4) (“Banku atveseļošanas un noregulējuma direktīva”). Otrkārt, pārejas laikā, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 806/2014 (5), tiks izvērsts fiskāli neitrāls kopējais atbalsts vienotā noregulējuma fondam (VNF), un tas pilnībā būs spējīgs darboties pārejas laika beigās, kad vienotā noregulējuma fonda resursi būs pilnībā kopīgoti. Drīz pēc vienotā noregulējuma fonda stāšanās spēkā tiek pārskatīta tā virzība. Kopējais atbalsts arī būs fiskāli neitrāls vidējā termiņā un nodrošinās vienlīdzīgu attieksmi pret visām dalībvalstīm, kas tajā piedalās, un tas neradīs nekādas izmaksas tām dalībvalstīm, kas nepiedalās banku savienībā. Kad VNF būs stājies spēkā un kad dalībvalstis būs ratificējušas starpvaldību nolīgumu un pilnībā transponējušas Banku atveseļošanas un noregulējuma direktīvu, dalībvalstis izvērtēs pagaidu finansēšanas kārtības izveidi un apsvērs, kā un pēc kāda grafika strādāt pie kopējā atbalsta, lai pārejas laika beigās nodrošinātu tā pilnīgu spēju darboties. Arī vēlāk 2016. gada gaitā dalībvalstis apsvērs pasākumus, kas vajadzīgi, lai turpinātu padziļināt banku savienību. Visbeidzot, saistībā ar banku savienības tālāku attīstību Komisija 2015. gada 24. novembrī nāca klajā ar paziņojumu “Ceļā uz banku savienības izveides pabeigšanu”. |
| --- | --- |

(5)

Ir pilnībā jāīsteno banku savienība. Pirmkārt, visām dalībvalstīm bez ilgākas kavēšanās ir pilnībā jātransponē Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (4) (“Banku atveseļošanas un noregulējuma direktīva”). Otrkārt, pārejas laikā, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 806/2014 (5), tiks izvērsts fiskāli neitrāls kopējais atbalsts vienotā noregulējuma fondam (VNF), un tas pilnībā būs spējīgs darboties pārejas laika beigās, kad vienotā noregulējuma fonda resursi būs pilnībā kopīgoti. Drīz pēc vienotā noregulējuma fonda stāšanās spēkā tiek pārskatīta tā virzība. Kopējais atbalsts arī būs fiskāli neitrāls vidējā termiņā un nodrošinās vienlīdzīgu attieksmi pret visām dalībvalstīm, kas tajā piedalās, un tas neradīs nekādas izmaksas tām dalībvalstīm, kas nepiedalās banku savienībā. Kad VNF būs stājies spēkā un kad dalībvalstis būs ratificējušas starpvaldību nolīgumu un pilnībā transponējušas Banku atveseļošanas un noregulējuma direktīvu, dalībvalstis izvērtēs pagaidu finansēšanas kārtības izveidi un apsvērs, kā un pēc kāda grafika strādāt pie kopējā atbalsta, lai pārejas laika beigās nodrošinātu tā pilnīgu spēju darboties. Arī vēlāk 2016. gada gaitā dalībvalstis apsvērs pasākumus, kas vajadzīgi, lai turpinātu padziļināt banku savienību. Visbeidzot, saistībā ar banku savienības tālāku attīstību Komisija 2015. gada 24. novembrī nāca klajā ar paziņojumu “Ceļā uz banku savienības izveides pabeigšanu”.

| (6) | Finanšu tirgus nosacījumi eurozonā joprojām ir kopumā labvēlīgi, ņemot vērā atbalstošas monetārās politikas nostāju. Tomēr joprojām vājais ekonomikas pamats un augstais parādsaistību īpatsvars privātajā sektorā turpina negatīvi ietekmēt pieprasījumu pēc banku aizdevumiem un līdz ar to ekonomikas izaugsmi. Banku bilances joprojām saskaras ar spiedienu, ko rada ienākumus nenesošo aizdevumu augstais līmenis, kas traucē kreditēšanas darbībai. Atšķirīgi un dažkārt nepiemēroti maksātnespējas režīmi Savienībā aizkavē privātā sektora parāda samazināšanu, atturot investīciju veikšanu. |
| --- | --- |

(6)

Finanšu tirgus nosacījumi eurozonā joprojām ir kopumā labvēlīgi, ņemot vērā atbalstošas monetārās politikas nostāju. Tomēr joprojām vājais ekonomikas pamats un augstais parādsaistību īpatsvars privātajā sektorā turpina negatīvi ietekmēt pieprasījumu pēc banku aizdevumiem un līdz ar to ekonomikas izaugsmi. Banku bilances joprojām saskaras ar spiedienu, ko rada ienākumus nenesošo aizdevumu augstais līmenis, kas traucē kreditēšanas darbībai. Atšķirīgi un dažkārt nepiemēroti maksātnespējas režīmi Savienībā aizkavē privātā sektora parāda samazināšanu, atturot investīciju veikšanu.

| (7) | Neatkarīgi no nesenajiem sasniegumiem EMS struktūras nostiprināšanā jāturpina darbs pie tā, lai pabeigtu EMS izveidi. 2015. gada 22. jūnija piecu priekšsēdētāju ziņojumā “Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšana”, kuru sagatavojis Eiropas Komisijas priekšsēdētājs ciešā sadarbībā ar Eiropadomes, Eiropas Centrālās bankas, Eurogrupas un Eiropas Parlamenta priekšsēdētājiem, izklāstīta tālākā virzība, lai līdz 2025. gadam pabeigtu EMS izveidi. Komisija 2015. gada 21. oktobrī kopīgi ar Eiropas Parlamentu, Padomi un Eiropas centrālo banku pieņēma “Paziņojumu par pasākumiem ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšanai”, kurā ietverts pirmais turpmāko priekšlikumu kopums piecu priekšsēdētāju ziņojumam. Eurozonas dalībvalstīm būtu jāuzņemas kolektīva atbildība un raiti, atklāti un pārredzami jāvirzās uz priekšu īstermiņa un vidēja termiņa iniciatīvu īstenošanā, lai panāktu EMS izveides pabeigšanu. Lai sekmētu konverģenci eurozonā, priekšlikumos ir ietverti pasākumi, ar kuriem stiprina Eiropas pusgada dimensiju eurozonā, cita starpā agrāk publicējot eurozonas ieteikumus, lai jau procesa sākumā noteiktu kopīgās problēmas un nodrošinātu informāciju, kas nepieciešama, lai eurozonas dalībvalstīm formulētu konkrētām valstīm adresētos ieteikumus, kuri tiks pieņemti vēlāk Eiropas pusgada laikā. Eurozonas dalībvalstīm būtu arī atklāti un pārredzami jāstrādā pie ilgāka termiņa iniciatīvām, virzoties uz EMS izveides pabeigšanu. |
| --- | --- |

(7)

Neatkarīgi no nesenajiem sasniegumiem EMS struktūras nostiprināšanā jāturpina darbs pie tā, lai pabeigtu EMS izveidi. 2015. gada 22. jūnija piecu priekšsēdētāju ziņojumā “Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšana”, kuru sagatavojis Eiropas Komisijas priekšsēdētājs ciešā sadarbībā ar Eiropadomes, Eiropas Centrālās bankas, Eurogrupas un Eiropas Parlamenta priekšsēdētājiem, izklāstīta tālākā virzība, lai līdz 2025. gadam pabeigtu EMS izveidi. Komisija 2015. gada 21. oktobrī kopīgi ar Eiropas Parlamentu, Padomi un Eiropas centrālo banku pieņēma “Paziņojumu par pasākumiem ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšanai”, kurā ietverts pirmais turpmāko priekšlikumu kopums piecu priekšsēdētāju ziņojumam. Eurozonas dalībvalstīm būtu jāuzņemas kolektīva atbildība un raiti, atklāti un pārredzami jāvirzās uz priekšu īstermiņa un vidēja termiņa iniciatīvu īstenošanā, lai panāktu EMS izveides pabeigšanu. Lai sekmētu konverģenci eurozonā, priekšlikumos ir ietverti pasākumi, ar kuriem stiprina Eiropas pusgada dimensiju eurozonā, cita starpā agrāk publicējot eurozonas ieteikumus, lai jau procesa sākumā noteiktu kopīgās problēmas un nodrošinātu informāciju, kas nepieciešama, lai eurozonas dalībvalstīm formulētu konkrētām valstīm adresētos ieteikumus, kuri tiks pieņemti vēlāk Eiropas pusgada laikā. Eurozonas dalībvalstīm būtu arī atklāti un pārredzami jāstrādā pie ilgāka termiņa iniciatīvām, virzoties uz EMS izveides pabeigšanu.

AR ŠO IESAKA eurozonas dalībvalstīm individuāli un kolektīvi Eurogrupā laikposmā no 2016. līdz 2017. gadam veikt šādus pasākumus:

| 1. | Īstenot politiku, kas atbalsta atlabšanu, sekmē konverģenci, veicina makroekonomikas nelīdzsvarotību novēršanu un uzlabo pielāgošanās spēju. Šajā nolūkā dalībvalstīm, jo īpaši tām, kurām ir lieli privātā un ārējā parāda uzkrājumi, jāīsteno reformas, kas uzlabo ražīgumu, sekmē darbvietu radīšanu, palielina konkurētspēju un uzlabo darījumdarbības vidi. Dalībvalstīm ar lielu norēķinu kontu pārpalikumu kā prioritāte jāīsteno pasākumi, tostarp strukturālas reformas, kas palīdz stiprināt to iekšzemes pieprasījumu un izaugsmes potenciālu. |
| --- | --- |

1.

Īstenot politiku, kas atbalsta atlabšanu, sekmē konverģenci, veicina makroekonomikas nelīdzsvarotību novēršanu un uzlabo pielāgošanās spēju. Šajā nolūkā dalībvalstīm, jo īpaši tām, kurām ir lieli privātā un ārējā parāda uzkrājumi, jāīsteno reformas, kas uzlabo ražīgumu, sekmē darbvietu radīšanu, palielina konkurētspēju un uzlabo darījumdarbības vidi. Dalībvalstīm ar lielu norēķinu kontu pārpalikumu kā prioritāte jāīsteno pasākumi, tostarp strukturālas reformas, kas palīdz stiprināt to iekšzemes pieprasījumu un izaugsmes potenciālu.

| 2. | Īstenot reformas, kurās apvienoti: i) elastīgi un uzticami darba līgumi, kas sekmē vienmērīgu pāreju darba tirgū un novērš divu slāņu darba tirgu; ii) visaptverošas mūžizglītības stratēģijas; iii) efektīva politika, kas palīdzētu bezdarbniekiem atgriezties darba tirgū; iv) adekvātas un ilgtspējīgas sociālās aizsardzības sistēmas, kas visa dzīves cikla laikā efektīvi un iedarbīgi veicina gan sociālo iekļaušanu, gan integrāciju darba tirgū; un v) atklāti pieejami un konkurētspējīgi preču un pakalpojumu tirgi. Samazināt nodokļu īpatsvaru darbaspēka izmaksās, jo īpaši attiecībā uz zemu atalgotiem darba ņēmējiem, budžeta ziņā neitrālā veidā, lai sekmētu darbvietu radīšanu. |
| --- | --- |

2.

Īstenot reformas, kurās apvienoti: i) elastīgi un uzticami darba līgumi, kas sekmē vienmērīgu pāreju darba tirgū un novērš divu slāņu darba tirgu; ii) visaptverošas mūžizglītības stratēģijas; iii) efektīva politika, kas palīdzētu bezdarbniekiem atgriezties darba tirgū; iv) adekvātas un ilgtspējīgas sociālās aizsardzības sistēmas, kas visa dzīves cikla laikā efektīvi un iedarbīgi veicina gan sociālo iekļaušanu, gan integrāciju darba tirgū; un v) atklāti pieejami un konkurētspējīgi preču un pakalpojumu tirgi. Samazināt nodokļu īpatsvaru darbaspēka izmaksās, jo īpaši attiecībā uz zemu atalgotiem darba ņēmējiem, budžeta ziņā neitrālā veidā, lai sekmētu darbvietu radīšanu.

| 3. | Turpināt fiskālo politiku, pilnībā ievērojot SIP. 2016. gadam izvirzītais mērķis, proti, kopumā neitrāla kopējā fiskālā nostāja, šķiet piemērots, lai atspoguļotu līdzsvaru starp fiskālo stabilitāti ilgtermiņā un makroekonomikas stabilizāciju īstermiņā. Attiecībā uz 2017. gadu – samazināt valsts parādu, lai atjaunotu fiskālās rezerves, un izvairīties no procikliskuma. Diferencēt atsevišķu dalībvalstu fiskālos centienus atbilstoši to attiecīgajai situācijai saistībā ar SIP prasībām, vienlaikus ņemot vērā stabilizācijas vajadzības, kā arī iespējamo blakusietekmi visās eurozonas dalībvalstīs. Šajā nolūkā pārskatīt eurozonas fiskālo nostāju saistībā ar stabilitātes programmām un budžeta plāna projektiem. |
| --- | --- |

3.

Turpināt fiskālo politiku, pilnībā ievērojot SIP. 2016. gadam izvirzītais mērķis, proti, kopumā neitrāla kopējā fiskālā nostāja, šķiet piemērots, lai atspoguļotu līdzsvaru starp fiskālo stabilitāti ilgtermiņā un makroekonomikas stabilizāciju īstermiņā. Attiecībā uz 2017. gadu – samazināt valsts parādu, lai atjaunotu fiskālās rezerves, un izvairīties no procikliskuma. Diferencēt atsevišķu dalībvalstu fiskālos centienus atbilstoši to attiecīgajai situācijai saistībā ar SIP prasībām, vienlaikus ņemot vērā stabilizācijas vajadzības, kā arī iespējamo blakusietekmi visās eurozonas dalībvalstīs. Šajā nolūkā pārskatīt eurozonas fiskālo nostāju saistībā ar stabilitātes programmām un budžeta plāna projektiem.

| 4. | Sekmēt banku ieņēmumus nenesošo aizdevumu pakāpenisku samazināšanu un uzlabot maksātnespējas procedūras attiecībā uz uzņēmumiem un mājsaimniecībām. Dalībvalstīs ar lieliem privātā sektora parādu uzkrājumiem sekmēt aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanu pienācīgā kārtībā, tostarp sekmējot dzīvotnespējīgu parādu noregulējumu privātajā sektorā. |
| --- | --- |

4.

Sekmēt banku ieņēmumus nenesošo aizdevumu pakāpenisku samazināšanu un uzlabot maksātnespējas procedūras attiecībā uz uzņēmumiem un mājsaimniecībām. Dalībvalstīs ar lieliem privātā sektora parādu uzkrājumiem sekmēt aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanu pienācīgā kārtībā, tostarp sekmējot dzīvotnespējīgu parādu noregulējumu privātajā sektorā.

| 5. | Pilnībā atbalstot iekšējo tirgu, atklātā un pārredzamā veidā turpināt darbu, lai pabeigtu EMS izveidi, un turpināt pētīt piecu priekšsēdētāju ziņojumā iekļauto ilgāka termiņa pasākumu juridiskos, ekonomiskos un politiskos aspektus. |
| --- | --- |

5.

Pilnībā atbalstot iekšējo tirgu, atklātā un pārredzamā veidā turpināt darbu, lai pabeigtu EMS izveidi, un turpināt pētīt piecu priekšsēdētāju ziņojumā iekļauto ilgāka termiņa pasākumu juridiskos, ekonomiskos un politiskos aspektus.

Briselē, 2016. gada 8. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par to, kā īstenot to dalībvalstu, kuru valūta ir euro, ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes (OV C 272, 18.8.2015., 98. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 806/2014 (2014. gada 15. jūlijs), ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 225, 30.7.2014., 1. lpp.).

5

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 11.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 96/4 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 96/4

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.7841 – Avril Pôle Animal / Tönnies International Holding / JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2016/C 96/02)

Komisija 2016. gada 3. martā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32016M7841. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32016M7841. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 11.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 96/4 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 96/4

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.7903 – Löwen Entertainment / Safari Holding / Schmidt Gruppe Service / Gesellschaft für Spielerschutz und Prävention)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2016/C 96/03)

Komisija 2016. gada 4. martā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai vācu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32016M7903. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32016M7903. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 11.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 96/5 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 96/5

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.7909 – Lone Star Fund IX/N&W Global Vending)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2016/C 96/04)

Komisija 2016. gada 4. martā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32016M7909. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32016M7909. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 11.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 96/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 96/6

---

Euro maiņas kurss (1)

2016. gada 10. marts

(2016/C 96/05)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0857 |
| JPY | Japānas jena | 123,87 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4587 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,76728 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,2361 |
| CHF | Šveices franks | 1,0941 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,2926 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 27,037 |
| HUF | Ungārijas forints | 310,01 |
| PLN | Polijas zlots | 4,2921 |
| RON | Rumānijas leja | 4,4585 |
| TRY | Turcijas lira | 3,1292 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4522 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4424 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,4299 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6277 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5013 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 302,89 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 16,3640 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,0787 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5670 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 168,19 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,4438 |
| PHP | Filipīnu peso | 50,581 |
| RUB | Krievijas rublis | 76,4370 |
| THB | Taizemes bāts | 38,314 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 3,9720 |
| MXN | Meksikas peso | 19,1827 |
| INR | Indijas rūpija | 72,6645 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0857

JPY

Japānas jena

123,87

DKK

Dānijas krona

7,4587

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,76728

SEK

Zviedrijas krona

9,2361

CHF

Šveices franks

1,0941

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

9,2926

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

27,037

HUF

Ungārijas forints

310,01

PLN

Polijas zlots

4,2921

RON

Rumānijas leja

4,4585

TRY

Turcijas lira

3,1292

AUD

Austrālijas dolārs

1,4522

CAD

Kanādas dolārs

1,4424

HKD

Hongkongas dolārs

8,4299

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6277

SGD

Singapūras dolārs

1,5013

KRW

Dienvidkorejas vona

1 302,89

ZAR

Dienvidāfrikas rands

16,3640

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,0787

HRK

Horvātijas kuna

7,5670

IDR

Indonēzijas rūpija

14 168,19

MYR

Malaizijas ringits

4,4438

PHP

Filipīnu peso

50,581

RUB

Krievijas rublis

76,4370

THB

Taizemes bāts

38,314

BRL

Brazīlijas reāls

3,9720

MXN

Meksikas peso

19,1827

INR

Indijas rūpija

72,6645

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 11.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 96/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 96/7

---

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), 5. panta 3. punktā minēto atsauces summu, kas nepieciešamas, lai šķērsotu ārējās robežas, saraksta atjaunināšana (1)

(2016/C 96/06)

To atsauces summu, kas nepieciešamas, lai šķērsotu ārējās robežas, un kas minētas 5. panta 3. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regulā (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), saraksta publicēšana pamatojas uz informāciju, ko dalībvalstis dara zināmu Komisijai saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 34. pantu.

Papildus publikācijai Oficiālajā Vēstnesī ikmēneša atjauninājums ir pieejams Iekšlietu ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē.

SPĀNIJA

Informācija, ar kuru aizstāj OV C 38, 4.2.2015. publicēto informāciju

Prezidentūras ministrijas (Ministerio de la Presidencia) 10. maija rīkojums PRE/1282/2007 par finanšu līdzekļiem, kuriem jābūt ārvalstnieku rīcībā, lai ieceļotu Spānijā, nosaka naudas summas apmēru, kādai jābūt ārvalstnieka rīcībā un kura tam jāuzrāda, lai varētu ieceļot Spānijā.

| a) | Lai segtu uzturēšanās izmaksas Spānijā, ārvalstnieku rīcībā ir jābūt naudas summai euro, kas atbilst 10 % no minimālās bruto algas Spānijā (EUR 66,52), vai tās ekvivalentam ārvalstu valūtā, kas reizināta ar dienu skaitu, kādu ārvalstnieks paredz uzturēties Spānijā, un personu skaitu, kas ceļo kopā ar ārvalstnieku. Minimālai naudas summai, kādai jābūt ārvalstnieku rīcībā, ir jāatbilst 90 % no minimālās bruto algas Spānijā (EUR 598,68) vai tās ekvivalentam ārvalstu valūtā katrai personai neatkarīgi no plānotā uzturēšanās ilguma. |
| --- | --- |

a)

Lai segtu uzturēšanās izmaksas Spānijā, ārvalstnieku rīcībā ir jābūt naudas summai euro, kas atbilst 10 % no minimālās bruto algas Spānijā (EUR 66,52), vai tās ekvivalentam ārvalstu valūtā, kas reizināta ar dienu skaitu, kādu ārvalstnieks paredz uzturēties Spānijā, un personu skaitu, kas ceļo kopā ar ārvalstnieku. Minimālai naudas summai, kādai jābūt ārvalstnieku rīcībā, ir jāatbilst 90 % no minimālās bruto algas Spānijā (EUR 598,68) vai tās ekvivalentam ārvalstu valūtā katrai personai neatkarīgi no plānotā uzturēšanās ilguma.

| b) | Ārvalstniekiem ir jāuzrāda personiska, citām personām nenododama, konkrēta datuma biļete vai biļetes plānotajiem transportlīdzekļiem atpakaļceļojumam uz izcelsmes valsti vai tranzītam cauri trešām valstīm. |
| --- | --- |

b)

Ārvalstniekiem ir jāuzrāda personiska, citām personām nenododama, konkrēta datuma biļete vai biļetes plānotajiem transportlīdzekļiem atpakaļceļojumam uz izcelsmes valsti vai tranzītam cauri trešām valstīm.

Ārvalstniekiem ir jāpierāda, ka viņiem ir minētie iztikas līdzekļi, uzrādot tos, ja tie ir skaidrā naudā, vai uzrādot apstiprinātus čekus, ceļojuma čekus, kvītis, kredītkartes kopā ar neseniem kontu izrakstiem (bankas vēstules vai internetbankas izraksti nav derīgi) vai citiem pierādījumiem, kas skaidri norāda kredītkartes vai bankas konta pieejamā kredīta apjomu.

Iepriekšējo publikāciju saraksts

| | OV C 247, 13.10.2006., 19. lpp. |
| --- | --- |

OV C 247, 13.10.2006., 19. lpp.

| | OV C 153, 6.7.2007., 22. lpp. |
| --- | --- |

OV C 153, 6.7.2007., 22. lpp.

| | OV C 182, 4.8.2007., 18. lpp. |
| --- | --- |

OV C 182, 4.8.2007., 18. lpp.

| | OV C 57, 1.3.2008., 38. lpp. |
| --- | --- |

OV C 57, 1.3.2008., 38. lpp.

| | OV C 134, 31.5.2008., 19. lpp. |
| --- | --- |

OV C 134, 31.5.2008., 19. lpp.

| | OV C 37, 14.2.2009., 8. lpp. |
| --- | --- |

OV C 37, 14.2.2009., 8. lpp.

| | OV C 35, 12.2.2010., 7. lpp. |
| --- | --- |

OV C 35, 12.2.2010., 7. lpp.

| | OV C 304, 10.11.2010., 5. lpp. |
| --- | --- |

OV C 304, 10.11.2010., 5. lpp.

| | OV C 24, 26.1.2011., 6. lpp. |
| --- | --- |

OV C 24, 26.1.2011., 6. lpp.

| | OV C 157, 27.5.2011., 8. lpp. |
| --- | --- |

OV C 157, 27.5.2011., 8. lpp.

| | OV C 203, 9.7.2011., 16. lpp. |
| --- | --- |

OV C 203, 9.7.2011., 16. lpp.

| | OV C 11, 13.1.2012., 13. lpp. |
| --- | --- |

OV C 11, 13.1.2012., 13. lpp.

| | OV C 72, 10.3.2012., 44. lpp. |
| --- | --- |

OV C 72, 10.3.2012., 44. lpp.

| | OV C 199, 7.7.2012., 8. lpp. |
| --- | --- |

OV C 199, 7.7.2012., 8. lpp.

| | OV C 298, 4.10.2012., 3. lpp. |
| --- | --- |

OV C 298, 4.10.2012., 3. lpp.

| | OV C 56, 26.2.2013., 13. lpp. |
| --- | --- |

OV C 56, 26.2.2013., 13. lpp.

| | OV C 98, 5.4.2013., 3. lpp. |
| --- | --- |

OV C 98, 5.4.2013., 3. lpp.

| | OV C 269, 18.9.2013., 2. lpp. |
| --- | --- |

OV C 269, 18.9.2013., 2. lpp.

| | OV C 57, 28.2.2014., 1. lpp. |
| --- | --- |

OV C 57, 28.2.2014., 1. lpp.

| | OV C 152, 20.5.2014., 25. lpp. |
| --- | --- |

OV C 152, 20.5.2014., 25. lpp.

| | OV C 224, 15.7.2014., 31. lpp. |
| --- | --- |

OV C 224, 15.7.2014., 31. lpp.

| | OV C 434, 4.12.2014., 3. lpp. |
| --- | --- |

OV C 434, 4.12.2014., 3. lpp.

| | OV C 447, 13.12.2014., 32. lpp. |
| --- | --- |

OV C 447, 13.12.2014., 32. lpp.

| | OV C 38, 4.2.2015., 20. lpp. |
| --- | --- |

OV C 38, 4.2.2015., 20. lpp.

---

(1)  Šā dokumenta beigās skatiet iepriekšējo publikāciju sarakstu.

---

V Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 11.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 96/9 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 96/9

---

Paziņojums par pieprasījumu atbilstoši Direktīvas 2014/25/ES 35. pantam

Līgumslēdzēja iesniegts pieprasījums

(2016/C 96/07)

Komisija 2016. gada 2. februārī saņēma pieprasījumu atbilstoši 35. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīvā 2014/25/ES par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (1). Pirmā darbdiena pēc pieprasījuma saņemšanas ir 2016. gada 3. februāris.

Šo pieprasījumu iesniedza Vapo Oy, un tas attiecas uz darbībām, kas saistītas ar ģeogrāfiskā apgabala izmantošanu, lai veiktu kurināmās kūdras izpēti vai ieguvi Somijas teritorijā. Direktīvas 2014/25/ES 35. pants paredz, ka minēto direktīvu nepiemēro, ja konkrētā darbība ir tieši pakļauta konkurencei tirgos, piekļuve kuriem nav ierobežota. Šos apstākļus izvērtē vienīgi Direktīvas 2014/25/ES nolūkos, neskarot konkurences noteikumu piemērošanu vai citas ES politikas jomas.

Saskaņā Direktīvas 2014/25/ES IV pielikuma 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunktu Komisijas rīcībā ir 130 darbdienas, lai pieņemtu lēmumu attiecībā uz šo pieprasījumu, sākot no iepriekš minētās darbdienas. Tādējādi termiņš ir 2016. gada 12. augusts.

---

(1)  OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.

---