# Euroopa Liidu C 111/29.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 111 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 59. köide29. märts 2016 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 111

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

59. köide29. märts 2016

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Liidu Kohus |
| 2016/C 111/01 | Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas | 1 |
| | Üldkohus |
| 2016/C 111/02 | Üldkohtu otsus, 27. jaanuar 2016, kohtutöö vaheaegade kohta | 2 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

2016/C 111/01

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

1

Üldkohus

2016/C 111/02

Üldkohtu otsus, 27. jaanuar 2016, kohtutöö vaheaegade kohta

2

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | Euroopa Kohus |
| 2016/C 111/03 | Kohtuasi C-581/14: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landesverwaltungsgericht Oberösterreich (Austria) 17. detsembril 2014 – Manfred Naderhirn | 3 |
| 2016/C 111/04 | Kohtuasi C-663/15: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Verwaltungsgerichtshof (Austria) 14. detsembril 2015 – Umweltverband WWF Österreich versus Landeshauptmann von Tirol | 3 |
| 2016/C 111/05 | Kohtuasi C-664/15: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Verwaltungsgerichtshof (Austria) 14. detsembril 2015 – Protect Natur-, Arten- und Landschaftsschutz Umweltorganisation versus Bezirkshauptmannschaft Gmünd | 4 |
| 2016/C 111/06 | Kohtuasi C-679/15: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Finanzgericht Baden-Württemberg (Saksamaa) 17. detsembril 2015 – Ultra-Brag AG versus Hauptzollamt Lörrach | 5 |
| 2016/C 111/07 | Kohtuasi C-686/15: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Općinski sud u Velikoj Gorici (Horvaatia) 18. detsembril 2015 – Vodoopskrba i odvodnja d.o.o. versus Željka Klafurić | 6 |
| 2016/C 111/08 | Kohtuasi C-700/15: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Vrhovno sodišče Republike Slovenije (Sloveenia) 31. detsembril 2015 – LEK Farmacevtska Družba d.d. versus Sloveenia Vabariik | 6 |
| 2016/C 111/09 | Kohtuasi C-4/16: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Apelacyjny w Warszawie (Poola) 4. jaanuaril 2016 – J. D. versus Prezes Urzędu Regulacji Energetyki | 7 |
| 2016/C 111/10 | Kohtuasi C-10/16: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Commissione tributaria provinciale di Genova (Itaalia) 7. jaanuaril 2016 – Ignazio Messina & C. SpA versus Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti | 7 |
| 2016/C 111/11 | Kohtuasi C-11/16: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Commissione tributaria provinciale di Genova (Itaalia) 7. jaanuaril 2016 – Ignazio Messina & C. SpA versus Agenzia delle Dogane e dei Monopoli | 8 |
| 2016/C 111/12 | Kohtuasi C-12/16: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Commissione tributaria provinciale di Genova (Itaalia) 7. jaanuaril 2016 – Ignazio Messina & C. SpA versus Autorità portuale di Genova | 9 |
| 2016/C 111/13 | Kohtuasi C-13/16: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Augstākā tiesa (Läti) 8. jaanuari l 2016 – Valsts policijas Rīgas reģiona pārvaldes Kārtības policijas pārvalde versus Rīgas pašvaldības SIA Rīgas satiksme | 10 |
| 2016/C 111/14 | Kohtuasi C-15/16: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesverwaltungsgericht (Saksamaa) 11. jaanuaril 2016 – Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht versus Ewald Baumeister | 11 |
| 2016/C 111/15 | Kohtuasi C-27/16: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen sad – Sofia-grad (Bulgaaria) 18. jaanuaril 2016 – Angel Marinkov versus Predsedatel na Darzhavna agentsia za balgarite v chuzhbina | 12 |
| 2016/C 111/16 | Kohtuasi C-33/16: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Korkein hallinto-oikeus (Soome) 20. jaanuaril 2016 – A Oy | 13 |
| 2016/C 111/17 | Kohtuasi C-46/16: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Augstākā tiesa (Läti) 27. jaanuaril 2016 – Valsts ieņēmumu dienests versus SIA LS Customs Services | 14 |
| 2016/C 111/18 | Kohtuasi C-47/16: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Augstākā tiesa (Läti) 27. jaanuaril 2016 – Valsts ieņēmumu dienests versus SIA Veloserviss | 15 |
| 2016/C 111/19 | Kohtuasi C-60/16: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Kammarrätten i Stockholm – Migrationsöverdomstolen (Rootsi) 3. veebruaril 2016 – Mohammad Khir Amayry versus Migrationsverket | 16 |
| 2016/C 111/20 | Kohtuasi C-104/16 P: Euroopa Liidu Nõukogu 19. veebruaril 2016 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 10. detsembri 2015. aasta otsuse peale kohtuasjas T-512/12: Polisario Rinne versus nõukogu | 17 |
| | Üldkohus |
| 2016/C 111/21 | Liidetud kohtuasjad T-711/13 ja T-716/13: Üldkohtu 18. veebruari 2016. aasta otsus – Harrys Pubar ja Harry’s New York Bar versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Harry’s New York Bar ja Harrys Pubar (HARRY’S BAR) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse sõnamärgi HARRY’S BAR taotlus — Varasem siseriiklik kujutismärk PUB CASINO Harrys RESTAURANG — Osaline registreerimisest keeldumine — Segiajamise tõenäosus — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b) | 18 |
| 2016/C 111/22 | Kohtuasi T-53/14: Üldkohtu 19. veebruari 2016. aasta otsus – Ludwig-Bölkow-Systemtechnik versus komisjon (Vahekohtuklausel — Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuues raamprogramm — Tasutud summadest ja kindlasummalistest hüvitistest osa tagasimaksmine — Otsuse tegemise vajaduse osaline äralangemine — Kulud, mida võib rahastada liit — Leppetrahvi tingimus — Ilmselgelt ülemäärane) | 19 |
| 2016/C 111/23 | Liidetud kohtuasjad T-84/14 ja T-97/14: Üldkohtu 18. veebruari 2016. aasta otsus – Harrys Pubar ja Harry’s New York Bar versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Harry’s New York Bar ja Harrys Pubar (HARRY’S NEW YORK BAR) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse sõnamärgi HARRY’S NEW YORK BAR taotlus — Varasem siseriiklik kujutismärk PUB CASINO Harrys RESTAURANG — Osaline registreerimisest keeldumine — Segiajamise tõenäosus — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b) | 19 |
| 2016/C 111/24 | Kohtuasi T-164/14: Üldkohtu 18. veebruari 2016. aasta otsus – Calberson GE versus komisjon (Vahekohtuklausel — Põllumajandustoodete Venemaale tarnimise programm — Veiseliha tarnimine — Sekkumisameti poolt lepingu täitmata jätmine — Kohaldatav õigus — Aegumistähtaeg — Teatavate tarnetagatiste hilinemisega vabastamine — Veoarve osaline tasumine — Teatavate arvete ebapiisav tasumine välisvaluutas — Viivitusintress) | 20 |
| 2016/C 111/25 | Kohtuasi T-328/14: Üldkohtu 18. veebruari 2016. aasta otsus – Jannatian versus nõukogu (Ühine välis- ja julgeolekupoliitika — Iraani vastu suunatud piiravad meetmed tuumarelvade leviku tõkestamiseks — Rahaliste vahendite külmutamine — Riiki lubamise piirang — Tühistamishagi — Otsuse tegemise vajaduse äralangemine — Lepinguväline vastutus — Eraõiguslikele isikutele õigusi andva õigusnormi piisavalt selge rikkumine — Mittevaraline kahju) | 21 |
| 2016/C 111/26 | Kohtuasi T-364/14: Üldkohtu 18. veebruari 2016. aasta otsus – Penny-Markt versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Boquoi Handels (B!O) (Ühenduse kaubamärk — Kehtetuks tunnistamise menetlus — Ühenduse kujutismärk B!O — Varasem ühenduse sõnamärk bo — Suhteline keeldumispõhjus — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 53 lõike 1 punkt a ja artikli 8 lõike 1 punkt b) | 22 |
| 2016/C 111/27 | Kohtuasi T-30/15: Üldkohtu 19. veebruari 2016. aasta otsus – Infinite Cycle Works versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Chance Good Ent. (INFINITY) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse sõnamärgi INFINITY taotlus — Varasem ühenduse sõnamärk INFINI — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosus — Määruse (EÜ) nr 207/2209 artikli 8 lõike 1 punkt b) | 23 |
| 2016/C 111/28 | Kohtuasi T-141/14: Üldkohtu 1. veebruari 2016. aasta määrus – SolarWorld jt versus nõukogu (Tühistamishagi — Dumping — Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide) import — Lõplik dumpinguvastane tollimaks — Heakskiidetud hinnakohustuse esemeks olev imporditollimaksuvabastus — Lahutamatus — Vastuvõetamatus) | 23 |
| 2016/C 111/29 | Kohtuasi T-142/14: Üldkohtu 1. veebruari 2016. aasta määrus – SolarWorld jt versus nõukogu (Tühistamishagi — Toetused — Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide) import — Lõplik tasakaalustav tollimaks — Heakskiidetud hinnakohustuse esemeks olev imporditollimaksuvabastus — Lahutamatus — Vastuvõetamatus) | 24 |
| 2016/C 111/30 | Kohtuasi T-36/15: Üldkohtu 14. jaanuari 2016. aasta määrus – Hispasat versus komisjon (Riigiabi — Digitaaltelevisioon — Abi maapealse digitaaltelevisiooni kasutuselevõtuks Castilla-La Mancha äärealadel ja vähemasustatud piirkondades — Otsus, millega abi tunnistatakse siseturuga kokkusobimatuks ja kohustatakse see tagasi nõudma — Otsuse parandamine pärast hagi esitamist — Otsuse tegemise vajaduse äralangemine) | 25 |
| 2016/C 111/31 | Kohtuasi T-699/15: 26. novembril 2015 esitatud hagi – City Train versus EUIPO (CityTrain) | 26 |
| 2016/C 111/32 | Kohtuasi T-742/15 P: DD 16. detsembril 2015 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 8. oktoobri 2015. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades F-106/13 ja F-25/14, DD versus FRA | 26 |
| 2016/C 111/33 | Kohtuasi T-10/16: 14. jaanuaril 2016 esitatud hagi – GABO:mi versus komisjon | 28 |
| 2016/C 111/34 | Kohtuasi T-23/16: 25. jaanuaril 2016 esitatud hagi – Biernacka-Hoba versus EUIPO – Formata Bogusław Hoba (Formata) | 29 |
| 2016/C 111/35 | Kohtuasi T-26/16: 22. jaanuaril 2016 esitatud hagi – Kreeka versus komisjon | 29 |
| 2016/C 111/36 | Kohtuasi T-27/16: 25. jaanuaril 2016 esitatud hagi – Ühendkuningriik versus komisjon | 31 |
| 2016/C 111/37 | Kohtuasi T-36/16: 26. jaanuaril 2016 esitatud hagi – Enercon versus Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet – Gamesa Eólica (Rohelise varjundid) | 32 |
| 2016/C 111/38 | Kohtuasi T-44/16: 26. jaanuaril 2016 esitatud hagi – Novartis versus EUIPO – SK Chemicals (Representation of a patch) | 32 |
| 2016/C 111/39 | Kohtuasi T-45/16: 1. veebruaril 2016 esitatud hagi –Alfonso Egüed versus EUIPO – Jackson Family Farms (BYRON) | 33 |
| 2016/C 111/40 | Kohtuasi T-52/16: 3. veebruaril 2016 esitatud hagi – Crédit Mutuel Arkéa versus EKP | 34 |
| 2016/C 111/41 | Kohtuasi T-54/16: 5. veebruaril 2016 esitatud hagi – Netguru versus EUIPO (NETGURU) | 34 |
| 2016/C 111/42 | Kohtuasi T-56/16: 10. veebruaril 2016 esitatud hagi – Oil Pension Fund Investment Company versus nõukogu | 35 |
| 2016/C 111/43 | Kohtuasi T-58/16: 11. veebruaril 2016 esitatud hagi – Apax Partners versus EUIPO – Apax Partners Midmarket (APAX) | 36 |
| 2016/C 111/44 | Kohtuasi T-59/16 P: Carlo De Nicola 13. veebruaril 2016 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 18. detsembri 2015. aasta otsuse peale kohtuasjas F-9/14: De Nicola versus EIP | 37 |
| 2016/C 111/45 | Kohtuasi T-60/16 P: Carlo De Nicola 13. veebruaril 2016 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 18. detsembri 2015. aasta otsuse peale kohtuasjas F-55/13: De Nicola versus EIP | 37 |
| 2016/C 111/46 | Kohtuasi T-61/16: 12. veebruaril 2016 esitatud hagi – Coca-Cola versus EUIPO (Master) | 38 |
| 2016/C 111/47 | Kohtuasi T-64/16: 15. veebruaril 2016 esitatud hagi – Wieromiejczyk versus EUIPO (Tasty Puff) | 39 |
| 2016/C 111/48 | Kohtuasi T-67/16: 15. veebruaril 2016 esitatud hagi – fleur ami versus EUIPO – 8 Seasons Design (Lambid) | 39 |
| 2016/C 111/49 | Kohtuasi T-68/16: 15. veebruaril 2016 esitatud hagi – Deichmann versus EUIPO – Munich (risti kujutis spordijalatsi küljel) | 40 |
| 2016/C 111/50 | Kohtuasi T-70/16 P: Carlo De Nicola 17. veebruaril 2016 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 18. detsembri 2015. aasta otsuse peale kohtuasjas F-104/13: De Nicola versus EIP | 41 |
| 2016/C 111/51 | Kohtuasi T-357/14: Üldkohtu 3. veebruari 2016. aasta määrus – Experience Hendrix versus JH Licence (Jimi Hendrix) | 42 |
| | Avaliku Teenistuse Kohus |
| 2016/C 111/52 | Kohtuasi F-58/14: Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 17. veebruari 2016. aasta otsus – DE versus EMA (Avalik teenistus — Ajutine teenistuja — Tähtajalise lepingu pikendamata jätmine — Muude teenistujate teenistustingimuste artikli 8 esimene lõik — Teenistuja täidetavate ülesannete oluline muutmine — Karjääri katkemine — Tähtajalise lepingu tähtajatuks lepinguks ümberkvalifitseerimine — Välistamine) | 43 |
| 2016/C 111/53 | Kohtuasi F-140/15: 13. novembril 2015 esitatud hagi – ZZ jt versus komisjon | 43 |
| 2016/C 111/54 | Kohtuasi F-145/15: 26. novembril 2015 esitatud hagi – ZZ versus EIP | 44 |
| 2016/C 111/55 | Kohtuasi F-153/15: 28. detsembril 2015 esitatud hagi – ZZ versus Euroopa välisteenistus | 44 |
| 2016/C 111/56 | Kohtuasi F-1/16: 6. jaanuaril 2016 esitatud hagi – ZZ versus parlament | 45 |
| 2016/C 111/57 | Kohtuasi F-125/13: Avaliku Teenistuse Kohtu 18. veebruari 2016. aasta määrus – Sesma Merino versus Siseturu Ühtlustamise Amet | 45 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

2016/C 111/03

Kohtuasi C-581/14: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landesverwaltungsgericht Oberösterreich (Austria) 17. detsembril 2014 – Manfred Naderhirn

3

2016/C 111/04

Kohtuasi C-663/15: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Verwaltungsgerichtshof (Austria) 14. detsembril 2015 – Umweltverband WWF Österreich versus Landeshauptmann von Tirol

versus

3

2016/C 111/05

Kohtuasi C-664/15: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Verwaltungsgerichtshof (Austria) 14. detsembril 2015 – Protect Natur-, Arten- und Landschaftsschutz Umweltorganisation versus Bezirkshauptmannschaft Gmünd

versus

4

2016/C 111/06

Kohtuasi C-679/15: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Finanzgericht Baden-Württemberg (Saksamaa) 17. detsembril 2015 – Ultra-Brag AG versus Hauptzollamt Lörrach

versus

5

2016/C 111/07

Kohtuasi C-686/15: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Općinski sud u Velikoj Gorici (Horvaatia) 18. detsembril 2015 – Vodoopskrba i odvodnja d.o.o. versus Željka Klafurić

versus

6

2016/C 111/08

Kohtuasi C-700/15: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Vrhovno sodišče Republike Slovenije (Sloveenia) 31. detsembril 2015 – LEK Farmacevtska Družba d.d. versus Sloveenia Vabariik

versus

6

2016/C 111/09

Kohtuasi C-4/16: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Apelacyjny w Warszawie (Poola) 4. jaanuaril 2016 – J. D. versus Prezes Urzędu Regulacji Energetyki

versus

7

2016/C 111/10

Kohtuasi C-10/16: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Commissione tributaria provinciale di Genova (Itaalia) 7. jaanuaril 2016 – Ignazio Messina & C. SpA versus Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti

versus

7

2016/C 111/11

Kohtuasi C-11/16: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Commissione tributaria provinciale di Genova (Itaalia) 7. jaanuaril 2016 – Ignazio Messina & C. SpA versus Agenzia delle Dogane e dei Monopoli

versus

8

2016/C 111/12

Kohtuasi C-12/16: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Commissione tributaria provinciale di Genova (Itaalia) 7. jaanuaril 2016 – Ignazio Messina & C. SpA versus Autorità portuale di Genova

versus

9

2016/C 111/13

Kohtuasi C-13/16: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Augstākā tiesa (Läti) 8. jaanuari l 2016 – Valsts policijas Rīgas reģiona pārvaldes Kārtības policijas pārvalde versus Rīgas pašvaldības SIA Rīgas satiksme

versus

10

2016/C 111/14

Kohtuasi C-15/16: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesverwaltungsgericht (Saksamaa) 11. jaanuaril 2016 – Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht versus Ewald Baumeister

versus

11

2016/C 111/15

Kohtuasi C-27/16: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen sad – Sofia-grad (Bulgaaria) 18. jaanuaril 2016 – Angel Marinkov versus Predsedatel na Darzhavna agentsia za balgarite v chuzhbina

versus

12

2016/C 111/16

Kohtuasi C-33/16: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Korkein hallinto-oikeus (Soome) 20. jaanuaril 2016 – A Oy

13

2016/C 111/17

Kohtuasi C-46/16: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Augstākā tiesa (Läti) 27. jaanuaril 2016 – Valsts ieņēmumu dienests versus SIA LS Customs Services

versus

14

2016/C 111/18

Kohtuasi C-47/16: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Augstākā tiesa (Läti) 27. jaanuaril 2016 – Valsts ieņēmumu dienests versus SIA Veloserviss

versus

15

2016/C 111/19

Kohtuasi C-60/16: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Kammarrätten i Stockholm – Migrationsöverdomstolen (Rootsi) 3. veebruaril 2016 – Mohammad Khir Amayry versus Migrationsverket

versus

16

2016/C 111/20

Kohtuasi C-104/16 P: Euroopa Liidu Nõukogu 19. veebruaril 2016 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 10. detsembri 2015. aasta otsuse peale kohtuasjas T-512/12: Polisario Rinne versus nõukogu

versus

17

Üldkohus

2016/C 111/21

Liidetud kohtuasjad T-711/13 ja T-716/13: Üldkohtu 18. veebruari 2016. aasta otsus – Harrys Pubar ja Harry’s New York Bar versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Harry’s New York Bar ja Harrys Pubar (HARRY’S BAR) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse sõnamärgi HARRY’S BAR taotlus — Varasem siseriiklik kujutismärk PUB CASINO Harrys RESTAURANG — Osaline registreerimisest keeldumine — Segiajamise tõenäosus — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b)

versus

18

2016/C 111/22

Kohtuasi T-53/14: Üldkohtu 19. veebruari 2016. aasta otsus – Ludwig-Bölkow-Systemtechnik versus komisjon (Vahekohtuklausel — Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuues raamprogramm — Tasutud summadest ja kindlasummalistest hüvitistest osa tagasimaksmine — Otsuse tegemise vajaduse osaline äralangemine — Kulud, mida võib rahastada liit — Leppetrahvi tingimus — Ilmselgelt ülemäärane)

versus

19

2016/C 111/23

Liidetud kohtuasjad T-84/14 ja T-97/14: Üldkohtu 18. veebruari 2016. aasta otsus – Harrys Pubar ja Harry’s New York Bar versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Harry’s New York Bar ja Harrys Pubar (HARRY’S NEW YORK BAR) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse sõnamärgi HARRY’S NEW YORK BAR taotlus — Varasem siseriiklik kujutismärk PUB CASINO Harrys RESTAURANG — Osaline registreerimisest keeldumine — Segiajamise tõenäosus — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b)

versus

19

2016/C 111/24

Kohtuasi T-164/14: Üldkohtu 18. veebruari 2016. aasta otsus – Calberson GE versus komisjon (Vahekohtuklausel — Põllumajandustoodete Venemaale tarnimise programm — Veiseliha tarnimine — Sekkumisameti poolt lepingu täitmata jätmine — Kohaldatav õigus — Aegumistähtaeg — Teatavate tarnetagatiste hilinemisega vabastamine — Veoarve osaline tasumine — Teatavate arvete ebapiisav tasumine välisvaluutas — Viivitusintress)

versus

20

2016/C 111/25

Kohtuasi T-328/14: Üldkohtu 18. veebruari 2016. aasta otsus – Jannatian versus nõukogu (Ühine välis- ja julgeolekupoliitika — Iraani vastu suunatud piiravad meetmed tuumarelvade leviku tõkestamiseks — Rahaliste vahendite külmutamine — Riiki lubamise piirang — Tühistamishagi — Otsuse tegemise vajaduse äralangemine — Lepinguväline vastutus — Eraõiguslikele isikutele õigusi andva õigusnormi piisavalt selge rikkumine — Mittevaraline kahju)

versus

21

2016/C 111/26

Kohtuasi T-364/14: Üldkohtu 18. veebruari 2016. aasta otsus – Penny-Markt versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Boquoi Handels (B!O) (Ühenduse kaubamärk — Kehtetuks tunnistamise menetlus — Ühenduse kujutismärk B!O — Varasem ühenduse sõnamärk bo — Suhteline keeldumispõhjus — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 53 lõike 1 punkt a ja artikli 8 lõike 1 punkt b)

versus

22

2016/C 111/27

Kohtuasi T-30/15: Üldkohtu 19. veebruari 2016. aasta otsus – Infinite Cycle Works versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Chance Good Ent. (INFINITY) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse sõnamärgi INFINITY taotlus — Varasem ühenduse sõnamärk INFINI — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosus — Määruse (EÜ) nr 207/2209 artikli 8 lõike 1 punkt b)

versus

23

2016/C 111/28

Kohtuasi T-141/14: Üldkohtu 1. veebruari 2016. aasta määrus – SolarWorld jt versus nõukogu (Tühistamishagi — Dumping — Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide) import — Lõplik dumpinguvastane tollimaks — Heakskiidetud hinnakohustuse esemeks olev imporditollimaksuvabastus — Lahutamatus — Vastuvõetamatus)

versus

23

2016/C 111/29

Kohtuasi T-142/14: Üldkohtu 1. veebruari 2016. aasta määrus – SolarWorld jt versus nõukogu (Tühistamishagi — Toetused — Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide) import — Lõplik tasakaalustav tollimaks — Heakskiidetud hinnakohustuse esemeks olev imporditollimaksuvabastus — Lahutamatus — Vastuvõetamatus)

versus

24

2016/C 111/30

Kohtuasi T-36/15: Üldkohtu 14. jaanuari 2016. aasta määrus – Hispasat versus komisjon (Riigiabi — Digitaaltelevisioon — Abi maapealse digitaaltelevisiooni kasutuselevõtuks Castilla-La Mancha äärealadel ja vähemasustatud piirkondades — Otsus, millega abi tunnistatakse siseturuga kokkusobimatuks ja kohustatakse see tagasi nõudma — Otsuse parandamine pärast hagi esitamist — Otsuse tegemise vajaduse äralangemine)

versus

25

2016/C 111/31

Kohtuasi T-699/15: 26. novembril 2015 esitatud hagi – City Train versus EUIPO (CityTrain)

versus

26

2016/C 111/32

Kohtuasi T-742/15 P: DD 16. detsembril 2015 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 8. oktoobri 2015. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades F-106/13 ja F-25/14, DD versus FRA

versus

26

2016/C 111/33

Kohtuasi T-10/16: 14. jaanuaril 2016 esitatud hagi – GABO:mi versus komisjon

versus

28

2016/C 111/34

Kohtuasi T-23/16: 25. jaanuaril 2016 esitatud hagi – Biernacka-Hoba versus EUIPO – Formata Bogusław Hoba (Formata)

versus

29

2016/C 111/35

Kohtuasi T-26/16: 22. jaanuaril 2016 esitatud hagi – Kreeka versus komisjon

versus

29

2016/C 111/36

Kohtuasi T-27/16: 25. jaanuaril 2016 esitatud hagi – Ühendkuningriik versus komisjon

versus

31

2016/C 111/37

Kohtuasi T-36/16: 26. jaanuaril 2016 esitatud hagi – Enercon versus Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet – Gamesa Eólica (Rohelise varjundid)

versus

32

2016/C 111/38

Kohtuasi T-44/16: 26. jaanuaril 2016 esitatud hagi – Novartis versus EUIPO – SK Chemicals (Representation of a patch)

versus

32

2016/C 111/39

Kohtuasi T-45/16: 1. veebruaril 2016 esitatud hagi –Alfonso Egüed versus EUIPO – Jackson Family Farms (BYRON)

versus

33

2016/C 111/40

Kohtuasi T-52/16: 3. veebruaril 2016 esitatud hagi – Crédit Mutuel Arkéa versus EKP

versus

34

2016/C 111/41

Kohtuasi T-54/16: 5. veebruaril 2016 esitatud hagi – Netguru versus EUIPO (NETGURU)

versus

34

2016/C 111/42

Kohtuasi T-56/16: 10. veebruaril 2016 esitatud hagi – Oil Pension Fund Investment Company versus nõukogu

versus

35

2016/C 111/43

Kohtuasi T-58/16: 11. veebruaril 2016 esitatud hagi – Apax Partners versus EUIPO – Apax Partners Midmarket (APAX)

versus

36

2016/C 111/44

Kohtuasi T-59/16 P: Carlo De Nicola 13. veebruaril 2016 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 18. detsembri 2015. aasta otsuse peale kohtuasjas F-9/14: De Nicola versus EIP

versus

37

2016/C 111/45

Kohtuasi T-60/16 P: Carlo De Nicola 13. veebruaril 2016 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 18. detsembri 2015. aasta otsuse peale kohtuasjas F-55/13: De Nicola versus EIP

versus

37

2016/C 111/46

Kohtuasi T-61/16: 12. veebruaril 2016 esitatud hagi – Coca-Cola versus EUIPO (Master)

versus

38

2016/C 111/47

Kohtuasi T-64/16: 15. veebruaril 2016 esitatud hagi – Wieromiejczyk versus EUIPO (Tasty Puff)

versus

39

2016/C 111/48

Kohtuasi T-67/16: 15. veebruaril 2016 esitatud hagi – fleur ami versus EUIPO – 8 Seasons Design (Lambid)

versus

39

2016/C 111/49

Kohtuasi T-68/16: 15. veebruaril 2016 esitatud hagi – Deichmann versus EUIPO – Munich (risti kujutis spordijalatsi küljel)

versus

40

2016/C 111/50

Kohtuasi T-70/16 P: Carlo De Nicola 17. veebruaril 2016 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 18. detsembri 2015. aasta otsuse peale kohtuasjas F-104/13: De Nicola versus EIP

versus

41

2016/C 111/51

Kohtuasi T-357/14: Üldkohtu 3. veebruari 2016. aasta määrus – Experience Hendrix versus JH Licence (Jimi Hendrix)

versus

42

Avaliku Teenistuse Kohus

2016/C 111/52

Kohtuasi F-58/14: Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 17. veebruari 2016. aasta otsus – DE versus EMA (Avalik teenistus — Ajutine teenistuja — Tähtajalise lepingu pikendamata jätmine — Muude teenistujate teenistustingimuste artikli 8 esimene lõik — Teenistuja täidetavate ülesannete oluline muutmine — Karjääri katkemine — Tähtajalise lepingu tähtajatuks lepinguks ümberkvalifitseerimine — Välistamine)

versus

43

2016/C 111/53

Kohtuasi F-140/15: 13. novembril 2015 esitatud hagi – ZZ jt versus komisjon

versus

43

2016/C 111/54

Kohtuasi F-145/15: 26. novembril 2015 esitatud hagi – ZZ versus EIP

versus

44

2016/C 111/55

Kohtuasi F-153/15: 28. detsembril 2015 esitatud hagi – ZZ versus Euroopa välisteenistus

versus

44

2016/C 111/56

Kohtuasi F-1/16: 6. jaanuaril 2016 esitatud hagi – ZZ versus parlament

versus

45

2016/C 111/57

Kohtuasi F-125/13: Avaliku Teenistuse Kohtu 18. veebruari 2016. aasta määrus – Sesma Merino versus Siseturu Ühtlustamise Amet

versus

45

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/1

---

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

(2016/C 111/01)

Viimane väljaanne

ELT C 106, 21.3.2016

Eelmised väljaanded

ELT C 98, 14.3.2016

ELT C 90, 7.3.2016

ELT C 78, 29.2.2016

ELT C 68, 22.2.2016

ELT C 59, 15.2.2016

ELT C 48, 8.2.2016

Käesolevad tekstid on kättesaadavad EUR-Lex’is järgmisel aadressil:

http://eur-lex.europa.eu

---

Üldkohus

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/2

---

ÜLDKOHTU OTSUS,

27. jaanuar 2016,

kohtutöö vaheaegade kohta

(2016/C 111/02)

ÜLDKOHUS,

arvestades kodukorra artikli 41 lõiget 2,

OTSUSTAB:

Artikkel 1

Kohtu tööaastaks, mis algab 1. septembril 2016, määrata kohtutöö vaheaegade kuupäevad kodukorra artikli 41 lõigete 2 ja 6 tähenduses järgmiselt.

| — | Jõulud 2016: esmaspäevast 19. detsembrist 2016 kuni pühapäeva 8. jaanuarini 2017; |
| --- | --- |

—

Jõulud 2016: esmaspäevast 19. detsembrist 2016 kuni pühapäeva 8. jaanuarini 2017;

| — | ülestõusmispühad 2017: esmaspäevast 10. aprillist 2017 kuni pühapäeva 23. aprillini 2017; |
| --- | --- |

—

ülestõusmispühad 2017: esmaspäevast 10. aprillist 2017 kuni pühapäeva 23. aprillini 2017;

| — | suvi 2017: reedest 21. juulist 2017 kuni pühapäeva 3. septembrini 2017. |
| --- | --- |

—

suvi 2017: reedest 21. juulist 2017 kuni pühapäeva 3. septembrini 2017.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Luxembourg, 27. jaanuar 2016

Kohtusekretär

E. COULON

President

M. JAEGER

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/3

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landesverwaltungsgericht Oberösterreich (Austria) 17. detsembril 2014 – Manfred Naderhirn

(Kohtuasi C-581/14)

(2016/C 111/03)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Landesverwaltungsgericht Oberösterreich

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Manfred Naderhirn

Kolmandad isikud: Jungwirth und Fabian OHG, Krenn KG, Michael Weber, Übermaßer KG, Gundhild Mayr

Eelotsuse küsimus

Euroopa Kohus otsustas 15. oktoobri 2015. aasta määruses:

Liidu õigust tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus riigisisene õiguslik olukord, kus ühelt poolt puuduvad riigisisesed menetlusnormid küsimuse suhtes, kuidas peab kohus toimima tema menetluses olevates kohtuasjades, kus otsuse langetamisel tuleb arvestada, et riigisisene õigusnorm on vastavalt Euroopa Kohtu otsusele vastuolus liidu õigusega, teiselt poolt aga on see kohus tingimusteta seotud liidu õigusele ühe teise riigisisese kohtu poolt antud tõlgendusega, kui selline riigisisene õigusnorm takistab asjaomast liikmesriigi kohut võtma tema pädevuse raames kõik vajalikud meetmed liidu õiguse esimuse nõuetekohaseks tagamiseks.

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/3

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Verwaltungsgerichtshof (Austria) 14. detsembril 2015 – Umweltverband WWF Österreich versus Landeshauptmann von Tirol

(Kohtuasi C-663/15)

(2016/C 111/04)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Verwaltungsgerichtshof

Põhikohtuasja pooled

Kassatsioonkaebuse esitaja: Umweltverband WWF Österreich

Kaasatud haldusasutus: Landeshauptmann von Tirol

Kolmas isik: Ötztaler Wasserkraft GmbH

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik, (1) artikkel 4 või direktiiv 2000/60 kui selline annab keskkonnakaitseorganisatsioonile menetluses, mille suhtes ei ole kohaldatav keskkonnamõju hindamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta, õigusi, mille kaitsmiseks on keskkonnakaitseorganisatsioonil juurdepääs haldus- või kohtumenetlusele vastavalt keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooni (Euroopa Ühenduse nimel heaks kiidetud nõukogu 17. veebruari 2005. aasta otsusega 2005/370/EÜ) (Århusi konventsioon) artikli 9 lõikele 3?
  Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav: |
| --- | --- |

1.

Kas direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik, (1) artikkel 4 või direktiiv 2000/60 kui selline annab keskkonnakaitseorganisatsioonile menetluses, mille suhtes ei ole kohaldatav keskkonnamõju hindamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta, õigusi, mille kaitsmiseks on keskkonnakaitseorganisatsioonil juurdepääs haldus- või kohtumenetlusele vastavalt keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooni (Euroopa Ühenduse nimel heaks kiidetud nõukogu 17. veebruari 2005. aasta otsusega 2005/370/EÜ) (Århusi konventsioon) artikli 9 lõikele 3?

Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav:

| 2. | Kas Århusi konventsiooni sätete kohaselt on nõutav, et nendele õigustele saab tugineda juba haldusasutuses toimuvas menetluses, või piisab võimalusest, et haldusasutuse otsuse suhtes on tagatud kohtulik kaitse? |
| --- | --- |

2.

Kas Århusi konventsiooni sätete kohaselt on nõutav, et nendele õigustele saab tugineda juba haldusasutuses toimuvas menetluses, või piisab võimalusest, et haldusasutuse otsuse suhtes on tagatud kohtulik kaitse?

| 3. | Kas on lubatav, et liikmesriigi menetlusõiguse (AVG § 42) kohaselt peab keskkonnakaitseorganisatsioon – nagu ka teised menetlusosalised – oma vastuväited õigeaegselt esitama juba haldusasutuses toimuva menetluse raames, mitte alles halduskohtule esitatavas kaebuses, kuna vastasel korral kaotab ta menetlusosalise staatuse ega saa ka enam halduskohtule kaebust esitada? |
| --- | --- |

3.

Kas on lubatav, et liikmesriigi menetlusõiguse (AVG § 42) kohaselt peab keskkonnakaitseorganisatsioon – nagu ka teised menetlusosalised – oma vastuväited õigeaegselt esitama juba haldusasutuses toimuva menetluse raames, mitte alles halduskohtule esitatavas kaebuses, kuna vastasel korral kaotab ta menetlusosalise staatuse ega saa ka enam halduskohtule kaebust esitada?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, lk 1; ELT eriväljaanne 15/05, lk 275).

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/4

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Verwaltungsgerichtshof (Austria) 14. detsembril 2015 – Protect Natur-, Arten- und Landschaftsschutz Umweltorganisation versus Bezirkshauptmannschaft Gmünd

(Kohtuasi C-664/15)

(2016/C 111/05)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Verwaltungsgerichtshof

Põhikohtuasja pooled

Kassatsioonkaebuse esitaja: Protect Natur-, Arten- und Landschaftsschutz Umweltorganisation

Kaasatud haldusasutus: Bezirkshauptmannschaft Gmünd

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik, (1) artikkel 4 või direktiiv 2000/60 kui selline annab keskkonnakaitseorganisatsioonile menetluses, mille suhtes ei ole kohaldatav keskkonnamõju hindamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta, õigusi, mille kaitsmiseks on keskkonnakaitseorganisatsioonil juurdepääs haldus- või kohtumenetlusele vastavalt keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooni (Euroopa Ühenduse nimel heaks kiidetud nõukogu 17. veebruari 2005. aasta otsusega 2005/370/EÜ) (Århusi konventsioon) artikli 9 lõikele 3?
  Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav: |
| --- | --- |

1.

Kas direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik, (1) artikkel 4 või direktiiv 2000/60 kui selline annab keskkonnakaitseorganisatsioonile menetluses, mille suhtes ei ole kohaldatav keskkonnamõju hindamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta, õigusi, mille kaitsmiseks on keskkonnakaitseorganisatsioonil juurdepääs haldus- või kohtumenetlusele vastavalt keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooni (Euroopa Ühenduse nimel heaks kiidetud nõukogu 17. veebruari 2005. aasta otsusega 2005/370/EÜ) (Århusi konventsioon) artikli 9 lõikele 3?

Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav:

| 2. | Kas Århusi konventsiooni sätete kohaselt on nõutav, et nendele õigustele saab tugineda juba haldusasutuses toimuvas menetluses, või piisab võimalusest, et haldusasutuse otsuse suhtes on tagatud kohtulik kaitse? |
| --- | --- |

2.

Kas Århusi konventsiooni sätete kohaselt on nõutav, et nendele õigustele saab tugineda juba haldusasutuses toimuvas menetluses, või piisab võimalusest, et haldusasutuse otsuse suhtes on tagatud kohtulik kaitse?

| 3. | Kas on lubatav, et liikmesriigi menetlusõiguse (AVG § 42) kohaselt peab keskkonnakaitseorganisatsioon – nagu ka teised menetlusosalised – oma vastuväited õigeaegselt esitama juba haldusasutuses toimuva menetluse raames, mitte alles halduskohtule esitatavas kaebuses, kuna vastasel korral kaotab ta menetlusosalise staatuse ega saa ka enam halduskohtule kaebust esitada? |
| --- | --- |

3.

Kas on lubatav, et liikmesriigi menetlusõiguse (AVG § 42) kohaselt peab keskkonnakaitseorganisatsioon – nagu ka teised menetlusosalised – oma vastuväited õigeaegselt esitama juba haldusasutuses toimuva menetluse raames, mitte alles halduskohtule esitatavas kaebuses, kuna vastasel korral kaotab ta menetlusosalise staatuse ega saa ka enam halduskohtule kaebust esitada?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, lk 1; ELT eriväljaanne 15/05, lk 275).

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/5

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Finanzgericht Baden-Württemberg (Saksamaa) 17. detsembril 2015 – Ultra-Brag AG versus Hauptzollamt Lörrach

(Kohtuasi C-679/15)

(2016/C 111/06)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Finanzgericht Baden-Württemberg

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Ultra-Brag AG

Vastustaja: Hauptzollamt Lörrach

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas tolliseadustiku (nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (1) artikli 202 lõike 3 esimest taanet tuleb tõlgendada nii, et juriidilisel isikul tekib tolliseadustiku artikli 202 lõike 3 esimese taande kohaselt kauba sissetoojana tollivõlg, kui tema töötajat, kes ei ole tema seaduslik esindaja, tuleb tema tegevuse tõttu pidada kauba ebaseadusliku sissetoomise eest vastutavaks? |
| --- | --- |

1.

Kas tolliseadustiku (nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (1) artikli 202 lõike 3 esimest taanet tuleb tõlgendada nii, et juriidilisel isikul tekib tolliseadustiku artikli 202 lõike 3 esimese taande kohaselt kauba sissetoojana tollivõlg, kui tema töötajat, kes ei ole tema seaduslik esindaja, tuleb tema tegevuse tõttu pidada kauba ebaseadusliku sissetoomise eest vastutavaks?

| 2. | Kui vastus esimesele küsimusele on eitav:
  Kas tolliseadustiku artikli 202 lõike 3 teist taanet tuleb tõlgendada nii, et






  a) | juriidiline isik osaleb kauba ebaseaduslikus sissetoomises (ka siis), kui üks tema töötajatest, kes ei ole tema seaduslik esindaja, on oma tegevuse raames võtnud kauba ebaseaduslikust sissetoomisest osa, ja |
| --- | --- | --- |

2.

Kui vastus esimesele küsimusele on eitav:

Kas tolliseadustiku artikli 202 lõike 3 teist taanet tuleb tõlgendada nii, et

a)

juriidiline isik osaleb kauba ebaseaduslikus sissetoomises (ka siis), kui üks tema töötajatest, kes ei ole tema seaduslik esindaja, on oma tegevuse raames võtnud kauba ebaseaduslikust sissetoomisest osa, ja

| b) | kauba ebaseaduslikus sissetoomises osalenud juriidiliste isikute puhul tuleb subjektiivse koosseisutingimuse „kes teadsid või oleksid pidanud teadma” puhul lähtuda juriidilise isiku juures asjaga tegelenud füüsilisest isikust, olgugi et viimane ei ole juriidilise isiku seaduslik esindaja? |
| --- | --- |

b)

kauba ebaseaduslikus sissetoomises osalenud juriidiliste isikute puhul tuleb subjektiivse koosseisutingimuse „kes teadsid või oleksid pidanud teadma” puhul lähtuda juriidilise isiku juures asjaga tegelenud füüsilisest isikust, olgugi et viimane ei ole juriidilise isiku seaduslik esindaja?

| 3. | Kui vastus esimesele või teisele eelotsuse küsimusele on jaatav:
  Kas tolliseadustiku artiklit 212a tuleb tõlgendada nii, et hinnates, kas asjaomase isiku tegevus on tõlgendatav pettuse või ilmse hooletusena, tuleb juriidiliste isikute puhul lähtuda üksnes juriidilise isiku või tema organite tegevusest või tuleb juriidilise isiku tegevusena käsitada ka tema juures töötava ja oma tööülesannete raames asjaga tegelenud füüsilise isiku tegevust? |
| --- | --- |

3.

Kui vastus esimesele või teisele eelotsuse küsimusele on jaatav:

Kas tolliseadustiku artiklit 212a tuleb tõlgendada nii, et hinnates, kas asjaomase isiku tegevus on tõlgendatav pettuse või ilmse hooletusena, tuleb juriidiliste isikute puhul lähtuda üksnes juriidilise isiku või tema organite tegevusest või tuleb juriidilise isiku tegevusena käsitada ka tema juures töötava ja oma tööülesannete raames asjaga tegelenud füüsilise isiku tegevust?

---

(1)  EÜT L 302, lk 1; ELT eriväljaanne 02/04, lk 307.

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/6

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Općinski sud u Velikoj Gorici (Horvaatia) 18. detsembril 2015 – Vodoopskrba i odvodnja d.o.o. versus Željka Klafurić

(Kohtuasi C-686/15)

(2016/C 111/07)

Kohtumenetluse keel: horvaadi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Općinski sud u Velikoj Gorici (Velikoj Gorici esimese astme kohus, Horvaatia)

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Vodoopskrba i odvodnja d.o.o.

Kostja: Željka Klafurić

Eelotsuse küsimus

Kuidas arvutatakse liidu õiguses tarbitud vee hind, mille kohta koostatakse arve elamu iga korteri või iga eramaja kohta? Kas liidu kodanikud tasuvad tarbitud vee eest nii, et maksavad ainult veearvesti alusel tegelikult tarbitud vee eest või maksavad nad ka muude kulude eest ja muid tasusid?

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/6

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Vrhovno sodišče Republike Slovenije (Sloveenia) 31. detsembril 2015 – LEK Farmacevtska Družba d.d. versus Sloveenia Vabariik

(Kohtuasi C-700/15)

(2016/C 111/08)

Kohtumenetluse keel: sloveeni

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Vrhovno sodišče Republike Slovenije (Sloveenia kõrgeim kohus)

Põhikohtuasja pooled

Apellant: LEK Farmacevtska Družba d.d.

Vastustaja: Sloveenia Vabariik

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas KN-i 30 grupi sätteid saab tõlgendada nii, et need ei võimalda sellesse gruppi klassifitseerida tooteid, mille peamine koostisosa on toimeaine (probiootiline bakter), mis sisaldub toidulisandites, mis klassifitseeritakse KN-i alamrubriiki 2106 90 98? |
| --- | --- |

1.

Kas KN-i 30 grupi sätteid saab tõlgendada nii, et need ei võimalda sellesse gruppi klassifitseerida tooteid, mille peamine koostisosa on toimeaine (probiootiline bakter), mis sisaldub toidulisandites, mis klassifitseeritakse KN-i alamrubriiki 2106 90 98?

| 2. | Kas sellest, et tootja esitleb, turustab ja müüb ravimina toodet, mis sisaldab üldiselt tervisele kasulikku mõju avaldavat toimeainet, mis sisaldub tihtipeale toidulisandites, piisab selle toote klassifitseerimiseks KN-i gruppi 30? |
| --- | --- |

2.

Kas sellest, et tootja esitleb, turustab ja müüb ravimina toodet, mis sisaldab üldiselt tervisele kasulikku mõju avaldavat toimeainet, mis sisaldub tihtipeale toidulisandites, piisab selle toote klassifitseerimiseks KN-i gruppi 30?

| 3. | Kas ravimiturgu reguleerivate liidu õigusnormide arenguga arvestades tuleb väljendit „selgelt määratletud ravi- või profülaktilised omadused” – need omadused on Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt nõutavad selleks, et klassifitseerida toode KN-i gruppi 30 – tõlgendada nii, et see vastab mõistele „ravim” inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate liidu õigusnormide tähenduses? |
| --- | --- |

3.

Kas ravimiturgu reguleerivate liidu õigusnormide arenguga arvestades tuleb väljendit „selgelt määratletud ravi- või profülaktilised omadused” – need omadused on Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt nõutavad selleks, et klassifitseerida toode KN-i gruppi 30 – tõlgendada nii, et see vastab mõistele „ravim” inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate liidu õigusnormide tähenduses?

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/7

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Apelacyjny w Warszawie (Poola) 4. jaanuaril 2016 – J. D. versus Prezes Urzędu Regulacji Energetyki

(Kohtuasi C-4/16)

(2016/C 111/09)

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Sąd Apelacyjny w Warszawie

Põhikohtuasja pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: J. D.

Vastustaja apellatsioonimenetluses: Prezes Urzędu Regulacji Energetyki

Eelotsuse küsimus

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ (1) muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta artikli 2 punktis a koostoimes artikli 5 lõikega 3 ja põhjendusega 30 kasutatud taastuvatest energiaallikatest toodetud hüdroenergia mõiste all tuleb mõista ainult niisugust energiat, mis on toodetud hüdroelektrijaamades maismaa pinnaveekogude kallet, sealhulgas jõgede kallet ära kasutades, või ka niisugust energiat, mis on toodetud hüdroelektrijaamas, mis paikneb teise ettevõtte tööstuslike heitvete vette juhtimise kohas (mis ei ole pumpelektrijaam ega ka pumba funktsiooniga jõevoolu kasutav jaam)?

---

(1)  ELT L 140, lk 16.

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/7

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Commissione tributaria provinciale di Genova (Itaalia) 7. jaanuaril 2016 – Ignazio Messina & C. SpA versus Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti

(Kohtuasi C-10/16)

(2016/C 111/10)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Commissione tributaria provinciale di Genova

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Ignazio Messina & C. SpA

Vastustaja: Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti – Capitaneria di porto di Genova

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas määrusega (EMÜ) nr 4055/1986 (1), nagu Euroopa Liidu Kohus seda on tõlgendanud, on vastuolus selliste siseriiklike õigusaktide kohaldamine nagu Vabariigi Presidendi dekreet nr 107/2009, mis kohustab maksma tasu erineva määra järgi olenevalt sellest, kas laeva lähte- või sihtsadam asub väljaspool EL piire või on lähte- või sihtsadamaks mõni Itaalia sadam? |
| --- | --- |

1.

Kas määrusega (EMÜ) nr 4055/1986 (1), nagu Euroopa Liidu Kohus seda on tõlgendanud, on vastuolus selliste siseriiklike õigusaktide kohaldamine nagu Vabariigi Presidendi dekreet nr 107/2009, mis kohustab maksma tasu erineva määra järgi olenevalt sellest, kas laeva lähte- või sihtsadam asub väljaspool EL piire või on lähte- või sihtsadamaks mõni Itaalia sadam?

| 2. | Kas määrusega (EMÜ) nr 4055/1986, nagu Euroopa Liidu Kohus seda on tõlgendanud, on vastuolus selliste siseriiklike õigusaktide kohaldamine nagu Vabariigi Presidendi dekreet nr 107/2009, mis kohustab maksma tasu erineva määra järgi olenevalt sellest, kas laeva lähte- või sihtsadam asub väljaspool EL piire või on lähte- või sihtsadamaks mõni EL sadam, kusjuures erinevust põhjendatakse avaliku võimu ülesannete ja/või kohustuste täitmise ja/või toimingute tegemisega, mida sellest tasust otseselt ei rahastata? |
| --- | --- |

2.

Kas määrusega (EMÜ) nr 4055/1986, nagu Euroopa Liidu Kohus seda on tõlgendanud, on vastuolus selliste siseriiklike õigusaktide kohaldamine nagu Vabariigi Presidendi dekreet nr 107/2009, mis kohustab maksma tasu erineva määra järgi olenevalt sellest, kas laeva lähte- või sihtsadam asub väljaspool EL piire või on lähte- või sihtsadamaks mõni EL sadam, kusjuures erinevust põhjendatakse avaliku võimu ülesannete ja/või kohustuste täitmise ja/või toimingute tegemisega, mida sellest tasust otseselt ei rahastata?

| 3. | Kas määrusega (EMÜ) nr 4055/1986, nagu Euroopa Liidu Kohus seda on tõlgendanud, on vastuolus selliste siseriiklike õigusaktide kohaldamine nagu Vabariigi Presidendi dekreet nr 107/2009, mis kohustab maksma tasu erineva määra järgi olenevalt sellest, kas laeva lähte- või sihtsadam asub väljaspool EL piire või on lähte- või sihtsadamaks mõni EL sadam, kusjuures erinevust põhjendatakse avaliku võimu ülesannete täitmisega, millega tegeleb mõni muu asutus peale selle, millele tasu makstakse? |
| --- | --- |

3.

Kas määrusega (EMÜ) nr 4055/1986, nagu Euroopa Liidu Kohus seda on tõlgendanud, on vastuolus selliste siseriiklike õigusaktide kohaldamine nagu Vabariigi Presidendi dekreet nr 107/2009, mis kohustab maksma tasu erineva määra järgi olenevalt sellest, kas laeva lähte- või sihtsadam asub väljaspool EL piire või on lähte- või sihtsadamaks mõni EL sadam, kusjuures erinevust põhjendatakse avaliku võimu ülesannete täitmisega, millega tegeleb mõni muu asutus peale selle, millele tasu makstakse?

| 4. | Kas määrusega (EMÜ) nr 4055/1986, nagu Euroopa Liidu Kohus seda on tõlgendanud, on vastuolus selliste siseriiklike õigusaktide kohaldamine nagu Vabariigi Presidendi dekreet nr 107/2009, mis kohustab maksma tasu erineva määra järgi olenevalt sellest, kas laeva lähte- või sihtsadam asub väljaspool EL piire või on lähte- või sihtsadamaks mõni EL sadam, kusjuures erinevust põhjendatakse küll avaliku võimu ülesannete täitmisega, kuid kuna kaetavad kulud on konkreetselt määratlemata, siis ei ole võimalik ei eelnevalt ega tagantjärele kindlaks teha, milliste teenuste kulud tegelikult kaeti [ning] kuidas ja mil määral neid teenuseid tegelikult sellest tasust rahastati? |
| --- | --- |

4.

Kas määrusega (EMÜ) nr 4055/1986, nagu Euroopa Liidu Kohus seda on tõlgendanud, on vastuolus selliste siseriiklike õigusaktide kohaldamine nagu Vabariigi Presidendi dekreet nr 107/2009, mis kohustab maksma tasu erineva määra järgi olenevalt sellest, kas laeva lähte- või sihtsadam asub väljaspool EL piire või on lähte- või sihtsadamaks mõni EL sadam, kusjuures erinevust põhjendatakse küll avaliku võimu ülesannete täitmisega, kuid kuna kaetavad kulud on konkreetselt määratlemata, siis ei ole võimalik ei eelnevalt ega tagantjärele kindlaks teha, milliste teenuste kulud tegelikult kaeti [ning] kuidas ja mil määral neid teenuseid tegelikult sellest tasust rahastati?

---

(1)  Nõukogu 22. detsembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 4055/86 teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta liikmesriikide ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelises mereveos (EÜT L 378, lk 1; ELT eriväljaanne 06/01, lk 174).

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/8

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Commissione tributaria provinciale di Genova (Itaalia) 7. jaanuaril 2016 – Ignazio Messina & C. SpA versus Agenzia delle Dogane e dei Monopoli

(Kohtuasi C-11/16)

(2016/C 111/11)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Commissione tributaria provinciale di Genova

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Ignazio Messina & C. SpA

Vastustaja: Agenzia delle Dogane e dei Monopoli – Ufficio delle dogane di Genova

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas määrusega (EMÜ) nr 4055/1986 (1), nagu Euroopa Liidu Kohus seda on tõlgendanud, on vastuolus selliste siseriiklike õigusaktide kohaldamine nagu Vabariigi Presidendi dekreet nr 107/2009, mis kohustab maksma tasu erineva määra järgi olenevalt sellest, kas laeva lähte- või sihtsadam asub väljaspool EL piire või on lähte- või sihtsadamaks mõni Itaalia sadam? |
| --- | --- |

1.

Kas määrusega (EMÜ) nr 4055/1986 (1), nagu Euroopa Liidu Kohus seda on tõlgendanud, on vastuolus selliste siseriiklike õigusaktide kohaldamine nagu Vabariigi Presidendi dekreet nr 107/2009, mis kohustab maksma tasu erineva määra järgi olenevalt sellest, kas laeva lähte- või sihtsadam asub väljaspool EL piire või on lähte- või sihtsadamaks mõni Itaalia sadam?

| 2. | Kas määrusega (EMÜ) nr 4055/1986, nagu Euroopa Liidu Kohus seda on tõlgendanud, on vastuolus selliste siseriiklike õigusaktide kohaldamine nagu Vabariigi Presidendi dekreet nr 107/2009, mis kohustab maksma tasu erineva määra järgi olenevalt sellest, kas laeva lähte- või sihtsadam asub väljaspool EL piire või on lähte- või sihtsadamaks mõni EL sadam, kusjuures erinevust põhjendatakse avaliku võimu ülesannete ja/või kohustuste täitmise ja/või toimingute tegemisega, mida sellest tasust otseselt ei rahastata? |
| --- | --- |

2.

Kas määrusega (EMÜ) nr 4055/1986, nagu Euroopa Liidu Kohus seda on tõlgendanud, on vastuolus selliste siseriiklike õigusaktide kohaldamine nagu Vabariigi Presidendi dekreet nr 107/2009, mis kohustab maksma tasu erineva määra järgi olenevalt sellest, kas laeva lähte- või sihtsadam asub väljaspool EL piire või on lähte- või sihtsadamaks mõni EL sadam, kusjuures erinevust põhjendatakse avaliku võimu ülesannete ja/või kohustuste täitmise ja/või toimingute tegemisega, mida sellest tasust otseselt ei rahastata?

| 3. | Kas määrusega (EMÜ) nr 4055/1986, nagu Euroopa Liidu Kohus seda on tõlgendanud, on vastuolus selliste siseriiklike õigusaktide kohaldamine nagu Vabariigi Presidendi dekreet nr 107/2009, mis kohustab maksma tasu erineva määra järgi olenevalt sellest, kas laeva lähte- või sihtsadam asub väljaspool EL piire või on lähte- või sihtsadamaks mõni EL sadam, kusjuures erinevust põhjendatakse avaliku võimu ülesannete täitmisega, millega tegeleb mõni muu asutus peale selle, millele tasu makstakse? |
| --- | --- |

3.

Kas määrusega (EMÜ) nr 4055/1986, nagu Euroopa Liidu Kohus seda on tõlgendanud, on vastuolus selliste siseriiklike õigusaktide kohaldamine nagu Vabariigi Presidendi dekreet nr 107/2009, mis kohustab maksma tasu erineva määra järgi olenevalt sellest, kas laeva lähte- või sihtsadam asub väljaspool EL piire või on lähte- või sihtsadamaks mõni EL sadam, kusjuures erinevust põhjendatakse avaliku võimu ülesannete täitmisega, millega tegeleb mõni muu asutus peale selle, millele tasu makstakse?

| 4. | Kas määrusega (EMÜ) nr 4055/1986, nagu Euroopa Liidu Kohus seda on tõlgendanud, on vastuolus selliste siseriiklike õigusaktide kohaldamine nagu Vabariigi Presidendi dekreet nr 107/2009, mis kohustab maksma tasu erineva määra järgi olenevalt sellest, kas laeva lähte- või sihtsadam asub väljaspool EL piire või on lähte- või sihtsadamaks mõni EL sadam, kusjuures erinevust põhjendatakse küll avaliku võimu ülesannete täitmisega, kuid kuna kaetavad kulud on konkreetselt määratlemata, siis ei ole võimalik ei eelnevalt ega tagantjärele kindlaks teha, milliste teenuste kulud tegelikult kaeti [ning] kuidas ja mil määral neid teenuseid tegelikult sellest tasust rahastati? |
| --- | --- |

4.

Kas määrusega (EMÜ) nr 4055/1986, nagu Euroopa Liidu Kohus seda on tõlgendanud, on vastuolus selliste siseriiklike õigusaktide kohaldamine nagu Vabariigi Presidendi dekreet nr 107/2009, mis kohustab maksma tasu erineva määra järgi olenevalt sellest, kas laeva lähte- või sihtsadam asub väljaspool EL piire või on lähte- või sihtsadamaks mõni EL sadam, kusjuures erinevust põhjendatakse küll avaliku võimu ülesannete täitmisega, kuid kuna kaetavad kulud on konkreetselt määratlemata, siis ei ole võimalik ei eelnevalt ega tagantjärele kindlaks teha, milliste teenuste kulud tegelikult kaeti [ning] kuidas ja mil määral neid teenuseid tegelikult sellest tasust rahastati?

---

(1)  Nõukogu 22. detsembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 4055/86 teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta liikmesriikide ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelises mereveos (EÜT L 378, lk 1; ELT eriväljaanne 06/01, lk 174).

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/9

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Commissione tributaria provinciale di Genova (Itaalia) 7. jaanuaril 2016 – Ignazio Messina & C. SpA versus Autorità portuale di Genova

(Kohtuasi C-12/16)

(2016/C 111/12)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Commissione tributaria provinciale di Genova

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Ignazio Messina & C. SpA

Vastustaja: Autorità portuale di Genova

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas määrusega (EMÜ) nr 4055/1986 (1), nagu Euroopa Liidu Kohus seda on tõlgendanud, on vastuolus selliste siseriiklike õigusaktide kohaldamine nagu Vabariigi Presidendi dekreet nr 107/2009, mis kohustab maksma tasu erineva määra järgi olenevalt sellest, kas laeva lähte- või sihtsadam asub väljaspool EL piire või on lähte- või sihtsadamaks mõni Itaalia sadam? |
| --- | --- |

1.

Kas määrusega (EMÜ) nr 4055/1986 (1), nagu Euroopa Liidu Kohus seda on tõlgendanud, on vastuolus selliste siseriiklike õigusaktide kohaldamine nagu Vabariigi Presidendi dekreet nr 107/2009, mis kohustab maksma tasu erineva määra järgi olenevalt sellest, kas laeva lähte- või sihtsadam asub väljaspool EL piire või on lähte- või sihtsadamaks mõni Itaalia sadam?

| 2. | Kas määrusega (EMÜ) nr 4055/1986, nagu Euroopa Liidu Kohus seda on tõlgendanud, on vastuolus selliste siseriiklike õigusaktide kohaldamine nagu Vabariigi Presidendi dekreet nr 107/2009, mis kohustab maksma tasu erineva määra järgi olenevalt sellest, kas laeva lähte- või sihtsadam asub väljaspool EL piire või on lähte- või sihtsadamaks mõni EL sadam, kusjuures erinevust põhjendatakse avaliku võimu ülesannete ja/või kohustuste täitmise ja/või toimingute tegemisega, mida sellest tasust otseselt ei rahastata? |
| --- | --- |

2.

Kas määrusega (EMÜ) nr 4055/1986, nagu Euroopa Liidu Kohus seda on tõlgendanud, on vastuolus selliste siseriiklike õigusaktide kohaldamine nagu Vabariigi Presidendi dekreet nr 107/2009, mis kohustab maksma tasu erineva määra järgi olenevalt sellest, kas laeva lähte- või sihtsadam asub väljaspool EL piire või on lähte- või sihtsadamaks mõni EL sadam, kusjuures erinevust põhjendatakse avaliku võimu ülesannete ja/või kohustuste täitmise ja/või toimingute tegemisega, mida sellest tasust otseselt ei rahastata?

| 3. | Kas määrusega (EMÜ) nr 4055/1986, nagu Euroopa Liidu Kohus seda on tõlgendanud, on vastuolus selliste siseriiklike õigusaktide kohaldamine nagu Vabariigi Presidendi dekreet nr 107/2009, mis kohustab maksma tasu erineva määra järgi olenevalt sellest, kas laeva lähte- või sihtsadam asub väljaspool EL piire või on lähte- või sihtsadamaks mõni EL sadam, kusjuures erinevust põhjendatakse avaliku võimu ülesannete täitmisega, millega tegeleb mõni muu asutus peale selle, millele tasu makstakse? |
| --- | --- |

3.

Kas määrusega (EMÜ) nr 4055/1986, nagu Euroopa Liidu Kohus seda on tõlgendanud, on vastuolus selliste siseriiklike õigusaktide kohaldamine nagu Vabariigi Presidendi dekreet nr 107/2009, mis kohustab maksma tasu erineva määra järgi olenevalt sellest, kas laeva lähte- või sihtsadam asub väljaspool EL piire või on lähte- või sihtsadamaks mõni EL sadam, kusjuures erinevust põhjendatakse avaliku võimu ülesannete täitmisega, millega tegeleb mõni muu asutus peale selle, millele tasu makstakse?

| 4. | Kas määrusega (EMÜ) nr 4055/1986, nagu Euroopa Liidu Kohus seda on tõlgendanud, on vastuolus selliste siseriiklike õigusaktide kohaldamine nagu Vabariigi Presidendi dekreet nr 107/2009, mis kohustab maksma tasu erineva määra järgi olenevalt sellest, kas laeva lähte- või sihtsadam asub väljaspool EL piire või on lähte- või sihtsadamaks mõni EL sadam, kusjuures erinevust põhjendatakse küll avaliku võimu ülesannete täitmisega, kuid kuna kaetavad kulud on konkreetselt määratlemata, siis ei ole võimalik ei eelnevalt ega tagantjärele kindlaks teha, milliste teenuste kulud tegelikult kaeti [ning] kuidas ja mil määral neid teenuseid tegelikult sellest tasust rahastati? |
| --- | --- |

4.

Kas määrusega (EMÜ) nr 4055/1986, nagu Euroopa Liidu Kohus seda on tõlgendanud, on vastuolus selliste siseriiklike õigusaktide kohaldamine nagu Vabariigi Presidendi dekreet nr 107/2009, mis kohustab maksma tasu erineva määra järgi olenevalt sellest, kas laeva lähte- või sihtsadam asub väljaspool EL piire või on lähte- või sihtsadamaks mõni EL sadam, kusjuures erinevust põhjendatakse küll avaliku võimu ülesannete täitmisega, kuid kuna kaetavad kulud on konkreetselt määratlemata, siis ei ole võimalik ei eelnevalt ega tagantjärele kindlaks teha, milliste teenuste kulud tegelikult kaeti [ning] kuidas ja mil määral neid teenuseid tegelikult sellest tasust rahastati?

---

(1)  Nõukogu 22. detsembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 4055/86 teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta liikmesriikide ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelises mereveos (EÜT L 378, lk 1; ELT eriväljaanne 06/01, lk 174).

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/10

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Augstākā tiesa (Läti) 8. jaanuari l 2016 – Valsts policijas Rīgas reģiona pārvaldes Kārtības policijas pārvalde versus Rīgas pašvaldības SIA „Rīgas satiksme”

(Kohtuasi C-13/16)

(2016/C 111/13)

Kohtumenetluse keel: läti

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Augstākā tiesa (Läti kõrgeim kohus)

Põhikohtuasja pooled

Apellant: Valsts policijas Rīgas reģiona pārvaldes Kārtības policijas pārvalde

Vastustaja: Rīgas pašvaldības SIA „Rīgas satiksme”

Eelotsuse küsimused

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995 aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (1) artikli 7 punktis f sisalduvat lauseosa „on vajalik [...] andmeid saava kolmanda isiku või kolmandate isikute õigustatud huvide elluviimiseks” tuleb tõlgendada nii, et politseiamet peab avalikustama Rīgas satiksme’le isikuandmed, mida viimane taotleb ning mis on vajalikud tsiviilkohtusse pöördumiseks? Kas vastust sellele küsimusele mõjutab kohtuasja toimikust nähtuv asjaolu, et takso klient, kelle andmeid Rīgas satiksme taotleb, oli õnnetuse toimumise ajal alaealine?

---

(1)  EÜT L 281, lk 31, ELT eriväljaanne 13/15, lk 355.

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/11

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesverwaltungsgericht (Saksamaa) 11. jaanuaril 2016 – Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht versus Ewald Baumeister

(Kohtuasi C-15/16)

(2016/C 111/14)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Bundesverwaltungsgericht

Põhikohtuasja pooled

Kassatsioonkaebuse esitaja ja vastustaja: Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht

Vastustaja kassatsioonimenetluses ja kaebaja: Ewald Baumeister

Menetluses osaleja: Phoenix Kapitaldienst GmbH pankrotihaldur advokaat Frank Schmitt

Eelotsuse küsimused

| 1. | a) | Kas mõiste „konfidentsiaalne informatsioon” Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ (1) (edaspidi „direktiiv 2004/39/EÜ”) artikli 54 lõike 1 teise lause tähenduses ja seega ametisaladus nimetatud direktiivi artikli 54 lõike 1 esimese lause tähenduses hõlmab olenemata muudest tingimustest kogu teavet ettevõtja kohta, mille järelevalve all olev ettevõtja on edastanud järelevalveasutusele? |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Kas mõiste „konfidentsiaalne informatsioon” Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ (1) (edaspidi „direktiiv 2004/39/EÜ”) artikli 54 lõike 1 teise lause tähenduses ja seega ametisaladus nimetatud direktiivi artikli 54 lõike 1 esimese lause tähenduses hõlmab olenemata muudest tingimustest kogu teavet ettevõtja kohta, mille järelevalve all olev ettevõtja on edastanud järelevalveasutusele?

| b) | Kas „järelevalvesaladus” kui teatav osa ametisaladusest direktiivi 2004/39/EÜ artikli 54 lõike 1 esimese lause tähenduses hõlmab olenemata muudest tingimustest kõiki toimikus sisalduvaid järelevalveasutuse avaldusi, sealhulgas kirjavahetust teiste ametiasutustega?
  Kui esimese küsimuse punktidele a või b tuleb vastata eitavalt, siis |
| --- | --- |

b)

Kas „järelevalvesaladus” kui teatav osa ametisaladusest direktiivi 2004/39/EÜ artikli 54 lõike 1 esimese lause tähenduses hõlmab olenemata muudest tingimustest kõiki toimikus sisalduvaid järelevalveasutuse avaldusi, sealhulgas kirjavahetust teiste ametiasutustega?

Kui esimese küsimuse punktidele a või b tuleb vastata eitavalt, siis

| c) | Kas ametisaladust käsitlevat direktiivi 2004/39/EÜ artikli 54 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et teabe konfidentsiaalsena käsitamise seisukohast






  aa) | on oluline, kas teave on oma loomu poolest selline, mille suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus või võib juurdepääs sellele teabele konkreetselt ja tegelikult kahjustada konfidentsiaalsushuvi või |
| --- | --- | --- |

c)

Kas ametisaladust käsitlevat direktiivi 2004/39/EÜ artikli 54 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et teabe konfidentsiaalsena käsitamise seisukohast

aa)

on oluline, kas teave on oma loomu poolest selline, mille suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus või võib juurdepääs sellele teabele konkreetselt ja tegelikult kahjustada konfidentsiaalsushuvi või

| bb) | tuleb arvesse võtta muid asjaolusid, mille esinemise korral kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus, või |
| --- | --- |

bb)

tuleb arvesse võtta muid asjaolusid, mille esinemise korral kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus, või

| cc) | saab järelevalveasutus tugineda oma toimikutes sisalduva teabe puhul järelevalve all oleva asutuse kohta ja järelevalveasutuse sellekohaste kirjalike dokumentide puhul ümberlükatavale eeldusele, et need puudutavad äri- või järelevalvesaladust? |
| --- | --- |

cc)

saab järelevalveasutus tugineda oma toimikutes sisalduva teabe puhul järelevalve all oleva asutuse kohta ja järelevalveasutuse sellekohaste kirjalike dokumentide puhul ümberlükatavale eeldusele, et need puudutavad äri- või järelevalvesaladust?

| 2. | Kas mõistet „konfidentsiaalne informatsioon” direktiivi 2004/39/EÜ artikli 54 lõike 1 teise lause tähenduses tuleb tõlgendada nii, et käsitamaks järelevalveasutuse edastatud teavet ettevõtja kohta kaitset vajava ärisaladuse või muul põhjusel kaitset vajava teabena, tuleb lähtuda üksnes järelevalveasutusele teabe edastamise ajast?
  Kui teisele küsimusele tuleb vastata eitavalt, siis: |
| --- | --- |

2.

Kas mõistet „konfidentsiaalne informatsioon” direktiivi 2004/39/EÜ artikli 54 lõike 1 teise lause tähenduses tuleb tõlgendada nii, et käsitamaks järelevalveasutuse edastatud teavet ettevõtja kohta kaitset vajava ärisaladuse või muul põhjusel kaitset vajava teabena, tuleb lähtuda üksnes järelevalveasutusele teabe edastamise ajast?

Kui teisele küsimusele tuleb vastata eitavalt, siis:

| 3. | Kas küsimuse puhul, kas teavet ettevõtja kohta tuleb olenemata majanduskeskkonna muutumisest kaitsta kui ärisaladust ja seega kehtib selle suhtes direktiivi 2004/39/EÜ artikli 54 lõike 1 teise lause kohaselt ametisaladuse hoidmise kohustus, tuleb üldistavalt lähtuda ajalisest (näiteks viie aasta pikkusest) piirangust, mille möödumisel esineb ümberlükatav eeldus, et teabel ei ole enam endist majanduslikku väärtust? Kas eeltoodu kehtib ka järelevalvesaladuse puhul? |
| --- | --- |

3.

Kas küsimuse puhul, kas teavet ettevõtja kohta tuleb olenemata majanduskeskkonna muutumisest kaitsta kui ärisaladust ja seega kehtib selle suhtes direktiivi 2004/39/EÜ artikli 54 lõike 1 teise lause kohaselt ametisaladuse hoidmise kohustus, tuleb üldistavalt lähtuda ajalisest (näiteks viie aasta pikkusest) piirangust, mille möödumisel esineb ümberlükatav eeldus, et teabel ei ole enam endist majanduslikku väärtust? Kas eeltoodu kehtib ka järelevalvesaladuse puhul?

---

(1)  EÜT L 145, lk 1; ELT eriväljaanne 06/07, lk 263.

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/12

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen sad – Sofia-grad (Bulgaaria) 18. jaanuaril 2016 – Angel Marinkov versus Predsedatel na Darzhavna agentsia za balgarite v chuzhbina

(Kohtuasi C-27/16)

(2016/C 111/15)

Kohtumenetluse keel: bulgaaria

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Administrativen sad – Sofia-grad

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Angel Marinkov

Vastustaja: Predsedatel na Darzhavna agentsia za balgarite v chuzhbina

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine) (1) artikli 1[4] lõike 1 punkti c ja nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (2), artikli 3 lõike 1 punkti c tuleb tõlgendada nii, et need on piisavalt täpsed ja selged ja seega kohaldatavad avalikust teenistusest vabastatud ametniku õiguslikule seisundile, kui:






  a) | teenistusest vabastamise alus oli asjaolu, et samaväärseid (samaväärsete ülesannetega) ametikohti, kuhu oli määratud teenistusest vabastatud ametnik ja teised ametnikud, kelle hulgas oli nii mehi kui ka naisi, vähendati; |
| --- | --- | --- |

1.

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine) (1) artikli 1[4] lõike 1 punkti c ja nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (2), artikli 3 lõike 1 punkti c tuleb tõlgendada nii, et need on piisavalt täpsed ja selged ja seega kohaldatavad avalikust teenistusest vabastatud ametniku õiguslikule seisundile, kui:

a)

teenistusest vabastamise alus oli asjaolu, et samaväärseid (samaväärsete ülesannetega) ametikohti, kuhu oli määratud teenistusest vabastatud ametnik ja teised ametnikud, kelle hulgas oli nii mehi kui ka naisi, vähendati;

| b) | teenistusest vabastamine tugines siseriikliku õiguse neutraalsele õigusnormile; |
| --- | --- |

b)

teenistusest vabastamine tugines siseriikliku õiguse neutraalsele õigusnormile;

| c) | kõnealuse teenistusest vabastamise suhtes ei näe siseriiklikud õigusnormid ette kriteeriume ega kohustust hinnata kõiki isikuid, keda võiks teenistusest vabastamine puudutada, ega ka kohustust teenistusest vabastamist konkreetse isiku puhul põhjendada? |
| --- | --- |

c)

kõnealuse teenistusest vabastamise suhtes ei näe siseriiklikud õigusnormid ette kriteeriume ega kohustust hinnata kõiki isikuid, keda võiks teenistusest vabastamine puudutada, ega ka kohustust teenistusest vabastamist konkreetse isiku puhul põhjendada?

| 1. | Kas direktiivi 2006/54 artikli 1[4] lõike 1 punkti c ja direktiivi 2000/78 artikli 3 lõike 1 punkti c koosmõjus põhiõiguste harta artiklitega 30 ja 47 ning artikli 52 lõikega 1 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus selline Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 157 lõikel 3 põhinev siseriiklik õigusnorm nagu diskrimineerimisvastase seaduse (Zakon za zashtita ot diskriminatsia) artikkel 21 koosmõjus avaliku teenistuse seaduse (Zakon za darzhavnia sluzhitel) artikli 106 lõike 1 punktiga 2, kui viimati nimetatud õigusnormid ei näe esimeses eelotsuse küsimuses nimetatud ametniku avalikust teenistusest vabastamisel (mille alus oli asjaolu, et samaväärseid ametikohti, kuhu oli määratud teenistusest vabastatud ametnik ja teised ametnikud, kelle hulgas oli nii mehi kui ka naisi, vähendati) teenistusest vabastamise õiguse osana sõnaselgelt ette valiku tegemise kohustust ega valikukriteeriume – kusjuures mõlemat tunnustatakse haldus- ja kohtupraktikas vaid siis, kui teenistusest vabastamise pädevusega asutus on menetluse ja kriteeriumid heaks kiitnud kaalutlusõiguse alusel – samas kui erinevalt sarnasest juhtumist, mil avalikust teenistusest vabastati töötaja, ei ole teenistusest vabastamise pädevuse osana valiku tegemise kohustust ja valikukriteeriume selle asutuse puhul õigusaktidega ette nähtud? |
| --- | --- |

1.

Kas direktiivi 2006/54 artikli 1[4] lõike 1 punkti c ja direktiivi 2000/78 artikli 3 lõike 1 punkti c koosmõjus põhiõiguste harta artiklitega 30 ja 47 ning artikli 52 lõikega 1 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus selline Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 157 lõikel 3 põhinev siseriiklik õigusnorm nagu diskrimineerimisvastase seaduse (Zakon za zashtita ot diskriminatsia) artikkel 21 koosmõjus avaliku teenistuse seaduse (Zakon za darzhavnia sluzhitel) artikli 106 lõike 1 punktiga 2, kui viimati nimetatud õigusnormid ei näe esimeses eelotsuse küsimuses nimetatud ametniku avalikust teenistusest vabastamisel (mille alus oli asjaolu, et samaväärseid ametikohti, kuhu oli määratud teenistusest vabastatud ametnik ja teised ametnikud, kelle hulgas oli nii mehi kui ka naisi, vähendati) teenistusest vabastamise õiguse osana sõnaselgelt ette valiku tegemise kohustust ega valikukriteeriume – kusjuures mõlemat tunnustatakse haldus- ja kohtupraktikas vaid siis, kui teenistusest vabastamise pädevusega asutus on menetluse ja kriteeriumid heaks kiitnud kaalutlusõiguse alusel – samas kui erinevalt sarnasest juhtumist, mil avalikust teenistusest vabastati töötaja, ei ole teenistusest vabastamise pädevuse osana valiku tegemise kohustust ja valikukriteeriume selle asutuse puhul õigusaktidega ette nähtud?

| 2. | Kas direktiivi 2006/54 artikli 1[4] lõike 1 punkti c ja direktiivi 2000/78 artikli 3 lõike 1 punkti c koosmõjus põhiõiguste harta artiklitega 30 ja 47 ning artikli 52 lõikega 1 tuleb tõlgendada nii, et ametniku vabastamine avalikust teenistusest on alusetu ja seega nimetatud sätetega vastuolus vaid seetõttu, et haldusasutus ei ole teinud valikut ja ei ole kohaldanud objektiivseid kriteeriume või ei ole ära näidanud, millistel kaalutlustel põhines tema otsus konkreetse isiku teenistusest vabastamise kohta, juhul kui isik oli samal ametikohal nagu teised isikud, kelle hulgas oli nii mehi kui ka naisi, ja teenistusest vabastamine tugines neutraalsele õigusnormile? |
| --- | --- |

2.

Kas direktiivi 2006/54 artikli 1[4] lõike 1 punkti c ja direktiivi 2000/78 artikli 3 lõike 1 punkti c koosmõjus põhiõiguste harta artiklitega 30 ja 47 ning artikli 52 lõikega 1 tuleb tõlgendada nii, et ametniku vabastamine avalikust teenistusest on alusetu ja seega nimetatud sätetega vastuolus vaid seetõttu, et haldusasutus ei ole teinud valikut ja ei ole kohaldanud objektiivseid kriteeriume või ei ole ära näidanud, millistel kaalutlustel põhines tema otsus konkreetse isiku teenistusest vabastamise kohta, juhul kui isik oli samal ametikohal nagu teised isikud, kelle hulgas oli nii mehi kui ka naisi, ja teenistusest vabastamine tugines neutraalsele õigusnormile?

| 3. | Kas direktiivi 2006/54 artikleid 18 ja 25 koosmõjus põhiõiguste harta artikliga 30 tuleb tõlgendada nii, et järgitud on proportsionaalsuse põhimõtet ja viidatud sätetega ei ole vastuolus siseriiklikud õigusnormid, mis näevad teenistusest õigusvastase vabastamise korral ette hüvitise, on kohaldatavad ka juhul, kui on rikutud liidu õiguses sätestatud võrdse kohtlemise põhimõtet tööhõive ja elukutse küsimustes, piiravad hüvitise maksmise kuue kuuga ja määravad hüvitise suuruseks kõnealuse ametikoha põhipalga, kuid seda vaid juhul, kui isik on töötu või saab väiksemat tasu, eeldusel et isikul on eraldi nõue samale ametikohale ennistamiseks ja see ei ole hüvitisenõude osa vastavalt asjaomase liikmesriigi siseriiklikule õigusele? |
| --- | --- |

3.

Kas direktiivi 2006/54 artikleid 18 ja 25 koosmõjus põhiõiguste harta artikliga 30 tuleb tõlgendada nii, et järgitud on proportsionaalsuse põhimõtet ja viidatud sätetega ei ole vastuolus siseriiklikud õigusnormid, mis näevad teenistusest õigusvastase vabastamise korral ette hüvitise, on kohaldatavad ka juhul, kui on rikutud liidu õiguses sätestatud võrdse kohtlemise põhimõtet tööhõive ja elukutse küsimustes, piiravad hüvitise maksmise kuue kuuga ja määravad hüvitise suuruseks kõnealuse ametikoha põhipalga, kuid seda vaid juhul, kui isik on töötu või saab väiksemat tasu, eeldusel et isikul on eraldi nõue samale ametikohale ennistamiseks ja see ei ole hüvitisenõude osa vastavalt asjaomase liikmesriigi siseriiklikule õigusele?

---

(1)  ELT L 204, lk 23.

(2)  EÜT L 303, lk 16; ELT eriväljaanne 05/04, lk 79.

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/13 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/13

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Korkein hallinto-oikeus (Soome) 20. jaanuaril 2016 – A Oy

(Kohtuasi C-33/16)

(2016/C 111/16)

Kohtumenetluse keel: soome

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Korkein hallinto-oikeus

Põhikohtuasja pooled

Kassaator: A Oy

Teine osapool: Veronsaajien oikeudenvalvontayksikkö

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas direktiivi 2006/112/EÜ (1), mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikli 148 punkti d tuleb tõlgendada nii et lasti laeva lastimine ja sealt lossimine on kõnealuse sättega hõlmatud teenused, mis on otseselt vajalikud seoses artikli punktis a viidatud avamerel navigeerimiseks mõeldud laeva lastiga? |
| --- | --- |

1.

Kas direktiivi 2006/112/EÜ (1), mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikli 148 punkti d tuleb tõlgendada nii et lasti laeva lastimine ja sealt lossimine on kõnealuse sättega hõlmatud teenused, mis on otseselt vajalikud seoses artikli punktis a viidatud avamerel navigeerimiseks mõeldud laeva lastiga?

| 2. | Kas arvestades kohtuasjades C-181/04–C-183/04: Elmeka tehtud Euroopa Kohtu otsuse punktis 24 olevat sedastust, mille kohaselt käibemaksudirektiivi 2006/112/EÜ artikli 148 punktis d ette nähtud maksuvabastust ei saa laiendada teenustele, mida osutatakse eelnevates turustamisetappides, tuleb viidatud sätet tõlgendada nii, et see hõlmab ka käesolevas asjas kõne all olevat teenust, mille puhul esimeses turustamisetapis A Oy alltöövõtja poolt osutatud teenus kujutab endast füüsiliselt otse lastiga seotud teenust, mille eest A Oy esitab omakorda arve ekspediitor- või veoettevõtjale? |
| --- | --- |

2.

Kas arvestades kohtuasjades C-181/04–C-183/04: Elmeka tehtud Euroopa Kohtu otsuse punktis 24 olevat sedastust, mille kohaselt käibemaksudirektiivi 2006/112/EÜ artikli 148 punktis d ette nähtud maksuvabastust ei saa laiendada teenustele, mida osutatakse eelnevates turustamisetappides, tuleb viidatud sätet tõlgendada nii, et see hõlmab ka käesolevas asjas kõne all olevat teenust, mille puhul esimeses turustamisetapis A Oy alltöövõtja poolt osutatud teenus kujutab endast füüsiliselt otse lastiga seotud teenust, mille eest A Oy esitab omakorda arve ekspediitor- või veoettevõtjale?

| 3. | Kas arvestades Euroopa Kohtu poolt eelnimetatud kohtuotsuse Elmeka punktis 24 sedastatut, et käibemaksudirektiivi 2006/112/EÜ artikli 148 punktis d ette nähtud maksuvabastust kohaldatakse ainult selliste teenuste suhtes, mida osutatakse otse laevaomanikule, tuleb viidatud sätet tõlgendada nii, et selles ette nähtud maksuvabastus ei kohaldu siis, kui teenus osutatakse lasti valdajale, näiteks lastiks oleva kauba eksportijale või importijale? |
| --- | --- |

3.

Kas arvestades Euroopa Kohtu poolt eelnimetatud kohtuotsuse Elmeka punktis 24 sedastatut, et käibemaksudirektiivi 2006/112/EÜ artikli 148 punktis d ette nähtud maksuvabastust kohaldatakse ainult selliste teenuste suhtes, mida osutatakse otse laevaomanikule, tuleb viidatud sätet tõlgendada nii, et selles ette nähtud maksuvabastus ei kohaldu siis, kui teenus osutatakse lasti valdajale, näiteks lastiks oleva kauba eksportijale või importijale?

---

(1)  ELT L 347, lk 1.

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/14 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/14

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Augstākā tiesa (Läti) 27. jaanuaril 2016 – Valsts ieņēmumu dienests versus SIA „LS Customs Services”

(Kohtuasi C-46/16)

(2016/C 111/17)

Kohtumenetluse keel: läti

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Augstākā tiesa (Läti kõrgeim kohus)

Põhikohtuasja pooled

Kassaator: Valsts ieņēmumu dienests

Vastustaja: SIA „LS Customs Services”

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (1) artikli 29 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et nimetatud artiklis kehtestatud meetod on kohaldatav ka siis, kui kauba import ja selle lubamine vabasse ringlusse ühenduse tolliterritooriumil on toimunud seetõttu, et kaup on transiidiprotseduuri ajal tollijärelevalve alt välja viidud, kui tegemist on imporditollimaksuga maksustatava kaubaga, mida ei ole müüdud ekspordiks ühenduse tolliterritooriumile, vaid ekspordiks ühendusest välja? |
| --- | --- |

1.

Kas nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (1) artikli 29 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et nimetatud artiklis kehtestatud meetod on kohaldatav ka siis, kui kauba import ja selle lubamine vabasse ringlusse ühenduse tolliterritooriumil on toimunud seetõttu, et kaup on transiidiprotseduuri ajal tollijärelevalve alt välja viidud, kui tegemist on imporditollimaksuga maksustatava kaubaga, mida ei ole müüdud ekspordiks ühenduse tolliterritooriumile, vaid ekspordiks ühendusest välja?

| 2. | Kas nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, artikli 30 lõikes 1 esitatud väljendit „järjestuses” koostoimes õigusega heale haldusele, mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 41, ja haldusaktide põhjendamise põhimõttega tuleb tõlgendada nii, et selleks, et võiks jõuda järeldusele, et kohaldatav on artiklis 31 esitatud meetod, on toll kohustatud igas haldusaktis põhjendama, miks ei saa nendel konkreetsetel asjaoludel kasutada artiklis 29 või 30 sätestatud tolliväärtuse kindlaksmääramise meetodeid? |
| --- | --- |

2.

Kas nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, artikli 30 lõikes 1 esitatud väljendit „järjestuses” koostoimes õigusega heale haldusele, mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 41, ja haldusaktide põhjendamise põhimõttega tuleb tõlgendada nii, et selleks, et võiks jõuda järeldusele, et kohaldatav on artiklis 31 esitatud meetod, on toll kohustatud igas haldusaktis põhjendama, miks ei saa nendel konkreetsetel asjaoludel kasutada artiklis 29 või 30 sätestatud tolliväärtuse kindlaksmääramise meetodeid?

| 3. | Kas juhul, kui toll keeldub kohaldamast tolliseadustiku artikli 30 lõike 2 punktis a ette nähtud meetodit, on ta kohustatud vajalikku teavet tootjalt küsima või piisab sellest, et toll teatab, et tal ei ole sellist teavet? |
| --- | --- |

3.

Kas juhul, kui toll keeldub kohaldamast tolliseadustiku artikli 30 lõike 2 punktis a ette nähtud meetodit, on ta kohustatud vajalikku teavet tootjalt küsima või piisab sellest, et toll teatab, et tal ei ole sellist teavet?

| 4. | Kas toll peab põhjendama tolliseadustiku artikli 30 lõike 2 punktides c ja d kehtestatud meetodite kasutamata jätmist, kui ta määrab sarnase kauba hinna kindlaks määruse nr 2454/93 (2) artikli 151 lõike 3 alusel? |
| --- | --- |

4.

Kas toll peab põhjendama tolliseadustiku artikli 30 lõike 2 punktides c ja d kehtestatud meetodite kasutamata jätmist, kui ta määrab sarnase kauba hinna kindlaks määruse nr 2454/93 (2) artikli 151 lõike 3 alusel?

| 5. | Kas tolli otsus peab sisaldama ammendavat põhjendust selle kohta, milline on ühenduses kättesaadav teave tolliseadustiku artikli 31 tähenduses, või võib ta selle esitada hiljem, esitades kohtumenetluses üksikasjalikumaid tõendeid? |
| --- | --- |

5.

Kas tolli otsus peab sisaldama ammendavat põhjendust selle kohta, milline on ühenduses kättesaadav teave tolliseadustiku artikli 31 tähenduses, või võib ta selle esitada hiljem, esitades kohtumenetluses üksikasjalikumaid tõendeid?

---

(1)  EÜT L 302, lk 1; ELT eriväljaanne 02/04, lk 307.

(2)  EÜT L 253, lk 1; eestikeelne eriväljaanne 02/06, lk 3.

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/15 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/15

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Augstākā tiesa (Läti) 27. jaanuaril 2016 – Valsts ieņēmumu dienests versus SIA „Veloserviss”

(Kohtuasi C-47/16)

(2016/C 111/18)

Kohtumenetluse keel: läti

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Augstākā tiesa (Läti kõrgeim kohus)

Põhikohtuasja pooled

Apellant: Valsts ieņēmumu dienests

Vastustaja: SIA „Veloserviss”

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (1) artikli 220 lõike 2 punktis b ette nähtud importija kohustust toimida heauskselt tuleb mõista nii, et






  a) | see hõlmab importija kohustust kontrollida nende päritolusertifikaatide (A vorm) väljastamise asjaolusid, mis ta eksportijalt sai (kaubaks olevate osade sertifikaadid, eksportija roll kauba tootmises jne)? |
| --- | --- | --- |

1.

Kas nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (1) artikli 220 lõike 2 punktis b ette nähtud importija kohustust toimida heauskselt tuleb mõista nii, et

a)

see hõlmab importija kohustust kontrollida nende päritolusertifikaatide (A vorm) väljastamise asjaolusid, mis ta eksportijalt sai (kaubaks olevate osade sertifikaadid, eksportija roll kauba tootmises jne)?

| b) | importija tuleb lugeda pahauskseks juba ainuüksi seetõttu, et eksportija toimis pahauskselt (näiteks juhul, kui eksportija ei tee ekspordiriigi tollile teatavaks kulude tegelikku päritolu, kaubaks olevate osade väärtust jne)? |
| --- | --- |

b)

importija tuleb lugeda pahauskseks juba ainuüksi seetõttu, et eksportija toimis pahauskselt (näiteks juhul, kui eksportija ei tee ekspordiriigi tollile teatavaks kulude tegelikku päritolu, kaubaks olevate osade väärtust jne)?

| c) | heauskse toimimise kohustus tuleb lugeda eiratuks juba ainuüksi seetõttu, et eksportija on esitanud ekspordiriigi tollile vigase teabe; seda isegi juhul, kui toll ise on sertifikaadi väljastanud ekslikult? |
| --- | --- |

c)

heauskse toimimise kohustus tuleb lugeda eiratuks juba ainuüksi seetõttu, et eksportija on esitanud ekspordiriigi tollile vigase teabe; seda isegi juhul, kui toll ise on sertifikaadi väljastanud ekslikult?

| 2. | Kas nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, artikli 220 lõike 2 punktis b ette nähtud importija kohustuse toimida heauskselt täidetuse saab lugeda piisavalt tõendatuks OLAF-i teatises sisalduva olukorra üldise kirjelduse ja OLAF-i järelduste alusel või peab siseriiklik toll siiski saama täiendavaid tõendeid eksportija käitumise kohta? |
| --- | --- |

2.

Kas nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, artikli 220 lõike 2 punktis b ette nähtud importija kohustuse toimida heauskselt täidetuse saab lugeda piisavalt tõendatuks OLAF-i teatises sisalduva olukorra üldise kirjelduse ja OLAF-i järelduste alusel või peab siseriiklik toll siiski saama täiendavaid tõendeid eksportija käitumise kohta?

---

(1)  EÜT L 302, lk 1; ELT eriväljaanne 02/04, lk 307.

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/16 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/16

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Kammarrätten i Stockholm – Migrationsöverdomstolen (Rootsi) 3. veebruaril 2016 – Mohammad Khir Amayry versus Migrationsverket

(Kohtuasi C-60/16)

(2016/C 111/19)

Kohtumenetluse keel: rootsi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Kammarrätten i Stockholm – Migrationsöverdomstolen (Stockholmi apellatsiooniastme halduskohus sisserände asjades, Rootsi)

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Mohammad Khir Amayry.

Vastustaja: Migrationsverket (Rootsi Migratsiooniamet)

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas juhul kui varjupaigataotleja ei ole kinni peetud sel ajal, kui vastutav liikmesriik nõustub teda vastu võtma, vaid ta peetakse kinni hiljem – kuna alles siis tehakse kindlaks märkimisväärse põgenemisohu olemasolu –, võib määruse nr 604/2013 (1) artikli 28 lõikes 3 sätestatud kuuenädalast tähtaega arvestada isiku kinnipidamise päevast või tuleb seda arvestada muust hetkest ja kui jah, siis millisest? |
| --- | --- |

1.

Kas juhul kui varjupaigataotleja ei ole kinni peetud sel ajal, kui vastutav liikmesriik nõustub teda vastu võtma, vaid ta peetakse kinni hiljem – kuna alles siis tehakse kindlaks märkimisväärse põgenemisohu olemasolu –, võib määruse nr 604/2013 (1) artikli 28 lõikes 3 sätestatud kuuenädalast tähtaega arvestada isiku kinnipidamise päevast või tuleb seda arvestada muust hetkest ja kui jah, siis millisest?

| 2. | Kas juhul kui varjupaigataotleja ei ole kinni peetud sel ajal, kui vastutav liikmesriik nõustub teda vastu võtma, välistab määruse artikkel 28 riigisiseste eeskirjade kohaldamise, mis Rootsis näevad ette, et välismaalast ei või enne üleandmist kinni pidada kauem kui kaks kuud, kui puuduvad mõjuvad põhjused pikema tähtaja kehtestamiseks, ja isegi selliste mõjuvate põhjuste esinemisel ei või välismaalast kinni pidada kauem kui kolm kuud või kui on tõenäoline, et otsuse täideviimine kestab välismaalase soovimatuse tõttu koostööd teha või vajalike dokumentide hankimise aeganõudvuse tõttu kauem, siis mitte kauem kui 12 kuud? |
| --- | --- |

2.

Kas juhul kui varjupaigataotleja ei ole kinni peetud sel ajal, kui vastutav liikmesriik nõustub teda vastu võtma, välistab määruse artikkel 28 riigisiseste eeskirjade kohaldamise, mis Rootsis näevad ette, et välismaalast ei või enne üleandmist kinni pidada kauem kui kaks kuud, kui puuduvad mõjuvad põhjused pikema tähtaja kehtestamiseks, ja isegi selliste mõjuvate põhjuste esinemisel ei või välismaalast kinni pidada kauem kui kolm kuud või kui on tõenäoline, et otsuse täideviimine kestab välismaalase soovimatuse tõttu koostööd teha või vajalike dokumentide hankimise aeganõudvuse tõttu kauem, siis mitte kauem kui 12 kuud?

| 3. | Kas juhul kui täideviimismenetlust alustatakse uuesti, kui vaidlustamisel või läbivaatamisel ei ole enam üleandmist peatavat mõju (vt artikli 27 lõige 3), algab üleandmise kuuenädalane tähtaeg uuesti või tuleb sellest tähtajast maha arvata näiteks isiku kinnipidamisaeg pärast seda, kui vastutav liikmesriik nõustus ta vastu või tagasi võtma? |
| --- | --- |

3.

Kas juhul kui täideviimismenetlust alustatakse uuesti, kui vaidlustamisel või läbivaatamisel ei ole enam üleandmist peatavat mõju (vt artikli 27 lõige 3), algab üleandmise kuuenädalane tähtaeg uuesti või tuleb sellest tähtajast maha arvata näiteks isiku kinnipidamisaeg pärast seda, kui vastutav liikmesriik nõustus ta vastu või tagasi võtma?

| 4. | Kas tähtsust omab asjaolu, et üleandmisotsuse vaidlustanud varjupaigataotleja ei ole ise taotlenud üleandmisotsuse täideviimise peatamist kuni vaidlustamise tulemuse selgumiseni (vt artikli 27 lõike 3 punkt c ja lõige 4)? |
| --- | --- |

4.

Kas tähtsust omab asjaolu, et üleandmisotsuse vaidlustanud varjupaigataotleja ei ole ise taotlenud üleandmisotsuse täideviimise peatamist kuni vaidlustamise tulemuse selgumiseni (vt artikli 27 lõike 3 punkt c ja lõige 4)?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 604/2013, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (ELT 2013 L 180, lk 31).

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/17 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/17

---

Euroopa Liidu Nõukogu 19. veebruaril 2016 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 10. detsembri 2015. aasta otsuse peale kohtuasjas T-512/12: Polisario Rinne versus nõukogu

(Kohtuasi C-104/16 P)

(2016/C 111/20)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellant: Euroopa Liidu Nõukogu (esindajad: A. de Elera-San Miguel Hurtado ja A. Westerhof Löfflerová)

Teised menetlusosalised: Rahvarinne saguia-el-hamra ja rio de oro vabastamiseks (Polisario Rinne), Euroopa Komisjon

Apellandi nõuded

| — | tühistada Üldkohtu otsus kohtuasjas T-512/12; |
| --- | --- |

—

tühistada Üldkohtu otsus kohtuasjas T-512/12;

| — | teha lõplik otsus käesoleva apellatsioonkaebuse esemeks olevates küsimustes, jättes rahuldamata Polisario Rinde (apellant) esitatud tühistamishagi vaidlustatud akti peale, ja |
| --- | --- |

—

teha lõplik otsus käesoleva apellatsioonkaebuse esemeks olevates küsimustes, jättes rahuldamata Polisario Rinde (apellant) esitatud tühistamishagi vaidlustatud akti peale, ja

| — | mõista nõukogu kohtukulud esimeses kohtuastmes ja käesolevas apellatsioonimenetluses välja apellandilt. |
| --- | --- |

—

mõista nõukogu kohtukulud esimeses kohtuastmes ja käesolevas apellatsioonimenetluses välja apellandilt.

Väited ja peamised argumendid

Oma apellatsioonkaebuse põhjenduseks esitab nõukogu mitu väidet, mille kohaselt on rikutud õigusnormi.

Esiteks väidab nõukogu, et Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta järeldas, et apellandil on hagi esitamise õigus Euroopa Liidu kohtus.

Teiseks väidab nõukogu, et Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta järeldas, et tühistatud otsus puudutab apellanti otse ja isiklikult.

Kolmandaks heidab nõukogu Üldkohtule ette, et viimane rikkus õigusnormi, kui ta tugines tühistamisel väitele, mida apellant ei olnud esitanud ja mille osas nõukogul ei olnud võimalust ennast kaitsta.

Neljandaks heidab nõukogu Üldkohtule ette, et viimane rikkus õigusnormi, kui ta järeldas, et nõukogu pidi enne tühistatud otsuse vastuvõtmist hindama tühistatud otsusega sõlmitud lepinguga hõlmatud kaupade tootmise võimalikku mõju Lääne-Sahara rahva inimõigustele.

Viiendaks rikkus Üldkohus õigusnormi, kui ta järeldas, et nõukogu pidi enne tühistatud otsuse vastuvõtmist kontrollima, kas kõnealuse otsusega sõlmitud lepinguga seoses ei esine märke Maroko kontrolli all oleva Lääne-Sahara territooriumi loodusressursside kasutamisest selle territooriumi elanike huve kahjustades ja nende põhiõigusi rikkudes.

Lõpuks väidab nõukogu, et Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta osaliselt tühistas vaidlustatud otsuse, mille tulemusel muudeti otsuse enda sisu.

---

Üldkohus

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/18

---

Üldkohtu 18. veebruari 2016. aasta otsus – Harrys Pubar ja Harry’s New York Bar versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Harry’s New York Bar ja Harrys Pubar (HARRY’S BAR)

(Liidetud kohtuasjad T-711/13 ja T-716/13) (1)

((Ühenduse kaubamärk - Vastulausemenetlus - Ühenduse sõnamärgi HARRY’S BAR taotlus - Varasem siseriiklik kujutismärk PUB CASINO Harrys RESTAURANG - Osaline registreerimisest keeldumine - Segiajamise tõenäosus - Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b))

(2016/C 111/21)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Harrys Pubar AB (Göteborg, Rootsi) (esindaja: advokaat L.-E. Ström) (kohtuasi T-711/13) ja Harry’s New York Bar SA (Pariis, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat S. Arnaud) (kohtuasi T-716/13)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: V. Melgar)

Teised menetluspooled apellatsioonikojas: Harry’s New York Bar SA (kohtuasi T-711/13) ja Harrys Pubar AB (menetlusse astuja Üldkohtus kohtuasjas T-716/13)

Ese

Kaks hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti esimese apellatsioonikoja 8. oktoobri 2013. aasta otsuse (liidetud asjad R 946/2012-1 ja R 995/2012-1) peale, mis käsitleb Harrys Pubar AB ja Harry’s New York Bar SA vahelist vastulausemenetlust

Resolutsioon

| 1. | Kohtuasjas T-711/13 tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 8. oktoobri 2013. aasta otsuse (liidetud asjad R 946/2012–1 ja R 995/2012–1), mis käsitleb Harrys Pubar AB ja Harry’s New York Bar SA vahelist vastulausemenetlust, resolutsiooni punkt 1. |
| --- | --- |

1.

Kohtuasjas T-711/13 tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 8. oktoobri 2013. aasta otsuse (liidetud asjad R 946/2012–1 ja R 995/2012–1), mis käsitleb Harrys Pubar AB ja Harry’s New York Bar SA vahelist vastulausemenetlust, resolutsiooni punkt 1.

| 2. | Kohtuasjas T-716/13 jätta Harry’s New York Bari hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

2.

Kohtuasjas T-716/13 jätta Harry’s New York Bari hagi rahuldamata.

| 3. | Jätta Harry’s New York Bari kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja pool kohtukuludest, mis Harrys Pubaril tekkisid Üldkohtu menetluses, ja kulud, mis Harrys Pubaril tekkisid Siseturu Ühtlustamise Ameti apellatsioonikoja menetluses. Jätta Siseturu Ühtlustamise Ameti kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja pool kohtukuludest, mis Harrys Pubaril tekkisid Üldkohtu menetluses. |
| --- | --- |

3.

Jätta Harry’s New York Bari kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja pool kohtukuludest, mis Harrys Pubaril tekkisid Üldkohtu menetluses, ja kulud, mis Harrys Pubaril tekkisid Siseturu Ühtlustamise Ameti apellatsioonikoja menetluses. Jätta Siseturu Ühtlustamise Ameti kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja pool kohtukuludest, mis Harrys Pubaril tekkisid Üldkohtu menetluses.

---

(1)  ELT C 112, 14.4.2014.

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/19

---

Üldkohtu 19. veebruari 2016. aasta otsus – Ludwig-Bölkow-Systemtechnik versus komisjon

(Kohtuasi T-53/14) (1)

((Vahekohtuklausel - Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuues raamprogramm - Tasutud summadest ja kindlasummalistest hüvitistest osa tagasimaksmine - Otsuse tegemise vajaduse osaline äralangemine - Kulud, mida võib rahastada liit - Leppetrahvi tingimus - Ilmselgelt ülemäärane))

(2016/C 111/22)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Ludwig-Bölkow-Systemtechnik GmbH (Ottobrunn, Saksamaa) (esindajad: advokaadid M. Núñez Müller ja T. Becker, hiljem M. Núñez Müller)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: T. Maxian Rusche ja F. Moro)

Ese

Tuvastada esiteks, et komisjonil ei ole õigust nõuda hagejalt tagasi kolme lepingu raames makstud avanssi, ja teiseks, et hageja ei ole kohustatud maksma komisjonile kindlasummalist kahjuhüvitist.

Resolutsioon

| 1. | Hagi teise ja kolmanda nõude osas on otsuse tegemise vajadus ära langenud. |
| --- | --- |

1.

Hagi teise ja kolmanda nõude osas on otsuse tegemise vajadus ära langenud.

| 2. | Ludwig-Bölkow-Systemtechnik GmbH poolt maksmisele kuuluvat kindlasummalist kahjuhüvitist vähendatakse 10 %-ni avansist, mida tuli HyWays, HyApproval ja HarmonHy projektide lepingute raames tagasi maksta. |
| --- | --- |

2.

Ludwig-Bölkow-Systemtechnik GmbH poolt maksmisele kuuluvat kindlasummalist kahjuhüvitist vähendatakse 10 %-ni avansist, mida tuli HyWays, HyApproval ja HarmonHy projektide lepingute raames tagasi maksta.

| 3. | Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata. |
| --- | --- |

3.

Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata.

| 4. | Jätta Ludwig-Bölkow-Systemtechnik-i ja Euroopa Komisjoni kohtukulud nende endi kanda. |
| --- | --- |

4.

Jätta Ludwig-Bölkow-Systemtechnik-i ja Euroopa Komisjoni kohtukulud nende endi kanda.

---

(1)  ELT C 129, 28.4.2014.

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/19

---

Üldkohtu 18. veebruari 2016. aasta otsus – Harrys Pubar ja Harry’s New York Bar versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Harry’s New York Bar ja Harrys Pubar (HARRY’S NEW YORK BAR)

(Liidetud kohtuasjad T-84/14 ja T-97/14) (1)

((Ühenduse kaubamärk - Vastulausemenetlus - Ühenduse sõnamärgi HARRY’S NEW YORK BAR taotlus - Varasem siseriiklik kujutismärk PUB CASINO Harrys RESTAURANG - Osaline registreerimisest keeldumine - Segiajamise tõenäosus - Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b))

(2016/C 111/23)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Harrys Pubar AB (Göteborg, Rootsi) (esindaja: advokaat L.-E. Ström) (kohtuasi T-84/14) ja Harry’s New York Bar SA (Pariis, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat S. Arnaud) (kohtuasi T-97/14)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: V. Melgar)

Teised menetluspooled apellatsioonikojas: Harry’s New York Bar SA (kohtuasi T-84/14) ja Harrys Pubar AB (menetlusse astuja Üldkohtus kohtuasjas T-97/14)

Ese

Kaks hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti esimese apellatsioonikoja 14. novembri 2013. aasta otsuse (liidetud asjad R 1038/2012-1 ja R 1045/2012-1) peale, mis käsitleb Harrys Pubar AB ja Harry’s New York Bar SA vahelist vastulausemenetlust.

Resolutsioon

| 1. | Kohtuasjas T-84/14 tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 14. novembri 2013. aasta otsuse (liidetud asjad R 1038/2012–1 ja R 1045/2012–1), mis käsitleb Harrys Pubar AB ja Harry’s New York Bar SA vahelist vastulausemenetlust, resolutsiooni punkt 1. |
| --- | --- |

1.

Kohtuasjas T-84/14 tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 14. novembri 2013. aasta otsuse (liidetud asjad R 1038/2012–1 ja R 1045/2012–1), mis käsitleb Harrys Pubar AB ja Harry’s New York Bar SA vahelist vastulausemenetlust, resolutsiooni punkt 1.

| 2. | Kohtuasjas T-97/14 jätta Harry’s New York Bari hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

2.

Kohtuasjas T-97/14 jätta Harry’s New York Bari hagi rahuldamata.

| 3. | Jätta Harry’s New York Bari kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja kaks kolmandikku kohtukuludest, mis Harrys Pubaril tekkisid Üldkohtu menetluses, ja kulud, mis Harrys Pubaril tekkisid Siseturu Ühtlustamise Ameti apellatsioonikoja menetluses. Jätta Siseturu Ühtlustamise Ameti kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja kolmandik kohtukuludest, mis Harrys Pubaril tekkisid Üldkohtu menetluses. |
| --- | --- |

3.

Jätta Harry’s New York Bari kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja kaks kolmandikku kohtukuludest, mis Harrys Pubaril tekkisid Üldkohtu menetluses, ja kulud, mis Harrys Pubaril tekkisid Siseturu Ühtlustamise Ameti apellatsioonikoja menetluses. Jätta Siseturu Ühtlustamise Ameti kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja kolmandik kohtukuludest, mis Harrys Pubaril tekkisid Üldkohtu menetluses.

---

(1)  ELT C 135, 5.5.2014.

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/20 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/20

---

Üldkohtu 18. veebruari 2016. aasta otsus – Calberson GE versus komisjon

(Kohtuasi T-164/14) (1)

((Vahekohtuklausel - Põllumajandustoodete Venemaale tarnimise programm - Veiseliha tarnimine - Sekkumisameti poolt lepingu täitmata jätmine - Kohaldatav õigus - Aegumistähtaeg - Teatavate tarnetagatiste hilinemisega vabastamine - Veoarve osaline tasumine - Teatavate arvete ebapiisav tasumine välisvaluutas - Viivitusintress))

(2016/C 111/24)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Calberson GE (Villeneuve-Garenne, Prantsusmaa) (esindajad: advokaadid T. Gallois ja E. Dereviankine)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: D. Bianchi ja I. Galindo Martín)

Kostja toetuseks menetlusse astuja: Prantsuse Vabariik (esindajad: D. Colas ja C. Candat)

Ese

ELTL artikli 272 alusel esitatud hagi nõudega mõista komisjonilt välja hüvitis kahju eest, mida hageja kandis rikkumiste tõttu, mille sekkumisamet pani väidetavalt toime hankelepingu täitmisel seoses Venemaale saadetava loomaliha veoga vastavalt komisjoni 18. jaanuari 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 111/1999, milles sätestatakse üldeeskirjad põllumajandustoodete Venemaa Föderatsiooni tarnimise programmi käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2802/98 kohaldamiseks (EÜT L 14, lk 13; ELT eriväljaanne 03/24, lk 296), ja komisjoni 16. augusti 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1799/1999 loomaliha Venemaale tarnimise kohta (EÜT L 217, lk 20).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Calberson GE-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Calberson GE-lt.

| 3. | Jätta Prantsuse Vabariigi kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Prantsuse Vabariigi kohtukulud tema enda kanda.

---

(1)  ELT C 184, 16.6.2014.

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/21 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/21

---

Üldkohtu 18. veebruari 2016. aasta otsus – Jannatian versus nõukogu

(Kohtuasi T-328/14) (1)

((Ühine välis- ja julgeolekupoliitika - Iraani vastu suunatud piiravad meetmed tuumarelvade leviku tõkestamiseks - Rahaliste vahendite külmutamine - Riiki lubamise piirang - Tühistamishagi - Otsuse tegemise vajaduse äralangemine - Lepinguväline vastutus - Eraõiguslikele isikutele õigusi andva õigusnormi piisavalt selge rikkumine - Mittevaraline kahju))

(2016/C 111/25)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Mahmoud Jannatian (Teheran, Iraan) (esindajad: advokaadid I. Smith Monnerville ja S. Monnerville)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu (esindajad: F. Naert ja M. Bishop)

Ese

Ühelt pool nõue tühistada hagejat puudutavas osas nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsus 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2007/140/ÜVJP (ELT L 195, lk 39); nõukogu 25. oktoobri 2010. aasta otsus 2010/644/ÜVJP, millega muudetakse otsust 2010/413/ÜVJP (ELT L 281, lk 81); nõukogu 25. oktoobri 2010. aasta määrus (EL) nr 961/2010, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 423/2007 (ELT L 281, lk 1); nõukogu 23. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 961/2010 (ELT L 88, lk 1); nõukogu 23. aprilli 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 350/2012 (ELT L 110, lk 17); nõukogu 2. augusti 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 709/2012 (ELT L 208, lk 2); nõukogu 15. oktoobri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 945/2012 (ELT L 282, lk 16); nõukogu 21. detsembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1264/2012 (ELT L 356, lk 55); nõukogu 6. juuni 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 522/2013 (ELT L 156, lk 3); nõukogu 26. novembri 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1203/2012 (ELT L 316, lk 1), ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 397/2014 (ELT L 119, lk 1), ning teiselt pool nõue mõista välja hüvitis väidetavalt tekitatud kahju eest.

Resolutsioon

| 1. | Otsuse tegemise vajadus on ära langenud osas, mis puudutab nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsust 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2007/140/ÜVJP; nõukogu 25. oktoobri 2010. aasta otsust 2010/644/ÜVJP, millega muudetakse otsust 2010/413/ÜVJP; nõukogu 25. oktoobri 2010. aasta määrust (EL) nr 961/2010, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 423/2007; nõukogu 23. märtsi 2012. aasta määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 961/2010, ning nõukogu 23. aprilli 2012. aasta rakendusmäärust (EL) nr 350/2012; nõukogu 2. augusti 2012. aasta rakendusmäärust (EL) nr 709/2012; nõukogu 15. oktoobri 2012. aasta rakendusmäärust (EL) nr 945/2012; nõukogu 21. detsembri 2012. aasta rakendusmäärust (EL) nr 1264/2012; nõukogu 6. juuni 2013. aasta rakendusmäärust (EL) nr 522/2013; nõukogu 26. novembri 2013. aasta rakendusmäärust (EL) nr 1203/2012, ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta rakendusmäärust (EL) nr 397/2014, millega rakendatakse määrust nr 267/2012. |
| --- | --- |

1.

Otsuse tegemise vajadus on ära langenud osas, mis puudutab nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsust 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2007/140/ÜVJP; nõukogu 25. oktoobri 2010. aasta otsust 2010/644/ÜVJP, millega muudetakse otsust 2010/413/ÜVJP; nõukogu 25. oktoobri 2010. aasta määrust (EL) nr 961/2010, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 423/2007; nõukogu 23. märtsi 2012. aasta määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 961/2010, ning nõukogu 23. aprilli 2012. aasta rakendusmäärust (EL) nr 350/2012; nõukogu 2. augusti 2012. aasta rakendusmäärust (EL) nr 709/2012; nõukogu 15. oktoobri 2012. aasta rakendusmäärust (EL) nr 945/2012; nõukogu 21. detsembri 2012. aasta rakendusmäärust (EL) nr 1264/2012; nõukogu 6. juuni 2013. aasta rakendusmäärust (EL) nr 522/2013; nõukogu 26. novembri 2013. aasta rakendusmäärust (EL) nr 1203/2012, ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta rakendusmäärust (EL) nr 397/2014, millega rakendatakse määrust nr 267/2012.

| 2. | Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata. |
| --- | --- |

2.

Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata.

| 3. | Jätta Mahmoud Jannatian’i ja Euroopa Liidu nõukogu kohtukulud nende endi kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Mahmoud Jannatian’i ja Euroopa Liidu nõukogu kohtukulud nende endi kanda.

---

(1)  ELT C 212, 7.7.2014.

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/22 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/22

---

Üldkohtu 18. veebruari 2016. aasta otsus – Penny-Markt versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Boquoi Handels (B!O)

(Kohtuasi T-364/14) (1)

((Ühenduse kaubamärk - Kehtetuks tunnistamise menetlus - Ühenduse kujutismärk B!O - Varasem ühenduse sõnamärk bo - Suhteline keeldumispõhjus - Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 53 lõike 1 punkt a ja artikli 8 lõike 1 punkt b))

(2016/C 111/26)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Penny-Markt GmbH (Köln, Saksamaa) (esindajad: advokaadid M. Kinkeldey, S. Brandstätter ja A. Wagner)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindajad: A. Pohlmann, hiljem S. Hanne, lõpuks A. Schifko)

Teine menetluspool apellatsioonikojas, menetlusse astuja Üldkohtus: Boquoi Handels OHG (Straelen, Saksamaa) (esindaja: advokaat P. Mels)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti neljanda apellatsioonikoja 21. märtsi 2014. aasta otsuse (asi 1201/2013-4) peale, mis käsitleb Boquoi Handels OHG ja Penny-Markt GmbH vahelist kehtetuks tunnistamise menetlust.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Penny-Markt GmbH-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Penny-Markt GmbH-lt.

---

(1)  ELT C 261, 11.8.2014.

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/23

---

Üldkohtu 19. veebruari 2016. aasta otsus – Infinite Cycle Works versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Chance Good Ent. (INFINITY)

(Kohtuasi T-30/15) (1)

((Ühenduse kaubamärk - Vastulausemenetlus - Ühenduse sõnamärgi INFINITY taotlus - Varasem ühenduse sõnamärk INFINI - Suhteline keeldumispõhjus - Segiajamise tõenäosus - Määruse (EÜ) nr 207/2209 artikli 8 lõike 1 punkt b))

(2016/C 111/27)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Infinite Cycle Works Ltd (Delta, Kanada) (esindajad: advokaadid E. Manresa Medina ja J.M. Manresa Medina)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: M. Rajh)

Teine menetluspool apellatsioonikojas, menetlusse astuja Üldkohtus: Chance Good Ent. Co., Ltd (Changhua, Taiwan) (esindajad: advokaadid P. Rath ja W. Festl-Wietek)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 30. oktoobri 2014. aasta otsuse (asi R 2308/2013-2) peale, mis käsitleb vastulausemenetlust Chance Good Ent. Co., Ltd ja Infinite Cycle Works Ltd vahel.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Infinite Cycle Works Ltd-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Infinite Cycle Works Ltd-lt.

---

(1)  ELT C 89, 16.3.2015.

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/23

---

Üldkohtu 1. veebruari 2016. aasta määrus – SolarWorld jt versus nõukogu

(Kohtuasi T-141/14) (1)

((Tühistamishagi - Dumping - Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide) import - Lõplik dumpinguvastane tollimaks - Heakskiidetud hinnakohustuse esemeks olev imporditollimaksuvabastus - Lahutamatus - Vastuvõetamatus))

(2016/C 111/28)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: SolarWorld AG (Bonn, Saksamaa); Brandoni solare SpA (Castelfidardo, Itaalia) ja Solaria Energia y Medio Ambiente, SA (Madrid, Hispaania) (esindajad: advokaat L. Ruessmann ja solicitor J. Beck)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu (esindaja: B. Driessen)

Kostja toetuseks menetlusse astujad: Euroopa Komisjon (esindajad: J.-F. Brakeland, T. Maxian Rusche ja A. Stobiecka-Kuik); Canadian Solar Manufacturing (Changshu), Inc. (Changshu, Hiina); Canadian Solar Manufacturing (Luoyang), Inc. (Luoyang, Hiina); Csi Cells Co. Ltd (Suzhou, Hiina); Csi Solar Power (China), Inc. (Suzhou) (esindajad: advokaadid A. Willems ja S. De Knop ning solicitor K. Daly), ja China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products (Peking, Hiina) (esindajad: advokaadid J.-F. Bellis, F. Di Gianni ja A. Scalini)

Ese

Nõue tühistada nõukogu 2. detsembri 2013. aasta rakendusmääruse (EL) nr 1238/2013, millega kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased meetmed Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide) impordi suhtes ning nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 325, lk 1), artikkel 3.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

| 2. | Kustutada Canadian Solar Manufacturing (Changshu), Inc., Canadian Solar Manufacturing (Luoyang), Inc., Csi Cells Co. Ltd ja Csi Solar Power (China), Inc. kohtuasjast T-141/14 menetlusse astujatena. |
| --- | --- |

2.

Kustutada Canadian Solar Manufacturing (Changshu), Inc., Canadian Solar Manufacturing (Luoyang), Inc., Csi Cells Co. Ltd ja Csi Solar Power (China), Inc. kohtuasjast T-141/14 menetlusse astujatena.

| 3. | Jätta SolarWorld AG, Brandoni solare SpA ja Solaria Energia y Medio Ambiente, SA kohtukulud nende endi kanda ja mõista neilt välja Euroopa Liidu Nõukogu kohtukulud, kaasa arvatud ajutiste meetmete kohaldamise menetluse kulud. |
| --- | --- |

3.

Jätta SolarWorld AG, Brandoni solare SpA ja Solaria Energia y Medio Ambiente, SA kohtukulud nende endi kanda ja mõista neilt välja Euroopa Liidu Nõukogu kohtukulud, kaasa arvatud ajutiste meetmete kohaldamise menetluse kulud.

| 4. | Euroopa Komisjon, Canadian Solar Manufacturing (Changshu), Inc., Canadian Solar Manufacturing (Luoyang), Inc., Csi Cells Co. Ltd, Csi Solar Power (China), Inc. ja China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products kannavad enda kohtukulud ise. |
| --- | --- |

4.

Euroopa Komisjon, Canadian Solar Manufacturing (Changshu), Inc., Canadian Solar Manufacturing (Luoyang), Inc., Csi Cells Co. Ltd, Csi Solar Power (China), Inc. ja China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products kannavad enda kohtukulud ise.

---

(1)  ELT C 142, 12.5.2014.

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/24

---

Üldkohtu 1. veebruari 2016. aasta määrus – SolarWorld jt versus nõukogu

(Kohtuasi T-142/14) (1)

((Tühistamishagi - Toetused - Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide) import - Lõplik tasakaalustav tollimaks - Heakskiidetud hinnakohustuse esemeks olev imporditollimaksuvabastus - Lahutamatus - Vastuvõetamatus))

(2016/C 111/29)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: SolarWorld AG (Bonn, Saksamaa); Brandoni solare SpA (Castelfidardo, Itaalia) ja Solaria Energia y Medio Ambiente, SA (Madrid, Hispaania) (esindajad: advokaat L. Ruessmann ja solicitor J. Beck)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu (esindaja: B. Driessen)

Kostja toetuseks menetlusse astujad: Euroopa Komisjon (esindajad: J.-F. Brakeland, T. Maxian Rusche ja A. Stobiecka-Kuik); Canadian Solar Manufacturing (Changshu), Inc. (Changshu, Hiina); Canadian Solar Manufacturing (Luoyang), Inc. (Luoyang, Hiina); Csi Cells Co. Ltd (Suzhou, Hiina), ja Csi Solar Power (China), Inc. (Suzhou) (esindajad: advokaadid A. Willems ja S. De Knop ning solicitor K. Daly), ning China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products (Peking, Hiina) (esindajad: advokaadid J.-F. Bellis, F. Di Gianni ja A. Scalini)

Ese

Nõue tühistada nõukogu 2. detsembri 2013. aasta rakendusmääruse (EL) nr 1239/2013, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide) impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks (ELT L 325, lk 66), artikkel 2.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

| 2. | Kustutada Canadian Solar Manufacturing (Changshu), Inc., Canadian Solar Manufacturing (Luoyang), Inc., Csi Cells Co. Ltd ja Csi Solar Power (China), Inc. kohtuasjast T-142/14 menetlusse astujatena. |
| --- | --- |

2.

Kustutada Canadian Solar Manufacturing (Changshu), Inc., Canadian Solar Manufacturing (Luoyang), Inc., Csi Cells Co. Ltd ja Csi Solar Power (China), Inc. kohtuasjast T-142/14 menetlusse astujatena.

| 3. | Jätta SolarWorld AG, Brandoni solare SpA ja Solaria Energia y Medio Ambiente, SA kohtukulud nende endi kanda ja mõista neilt välja Euroopa Liidu Nõukogu kohtukulud, kaasa arvatud ajutiste meetmete kohaldamise menetluse kulud. |
| --- | --- |

3.

Jätta SolarWorld AG, Brandoni solare SpA ja Solaria Energia y Medio Ambiente, SA kohtukulud nende endi kanda ja mõista neilt välja Euroopa Liidu Nõukogu kohtukulud, kaasa arvatud ajutiste meetmete kohaldamise menetluse kulud.

| 4. | Euroopa Komisjon, Canadian Solar Manufacturing (Changshu), Inc., Canadian Solar Manufacturing (Luoyang), Inc., Csi Cells Co. Ltd, Csi Solar Power (China), Inc. ja China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products kannavad enda kohtukulud ise. |
| --- | --- |

4.

Euroopa Komisjon, Canadian Solar Manufacturing (Changshu), Inc., Canadian Solar Manufacturing (Luoyang), Inc., Csi Cells Co. Ltd, Csi Solar Power (China), Inc. ja China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products kannavad enda kohtukulud ise.

---

(1)  ELT C 142, 12.5.2014.

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/25

---

Üldkohtu 14. jaanuari 2016. aasta määrus – Hispasat versus komisjon

(Kohtuasi T-36/15) (1)

((Riigiabi - Digitaaltelevisioon - Abi maapealse digitaaltelevisiooni kasutuselevõtuks Castilla-La Mancha äärealadel ja vähemasustatud piirkondades - Otsus, millega abi tunnistatakse siseturuga kokkusobimatuks ja kohustatakse see tagasi nõudma - Otsuse parandamine pärast hagi esitamist - Otsuse tegemise vajaduse äralangemine))

(2016/C 111/30)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Hispasat, SA (Madriid, Hispaania) (esindajad: advokaadid J. Buendía Sierra, A. Lamadrid de Pablo ja A. Balcells Cartagena, hiljem J. Buendía Sierra ja A. Lamadrid de Pablo)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: É. Gippini Fournier, P. Němečková ja B. Stromsky)

Ese

Nõue tühistada osaliselt komisjoni 1. oktoobri 2014. aasta otsus C (2014) 6846 riigiabi SA.27408 (C24/2010) (ex NN 37/2010, ex CP 19/2009) kohta, mida Castilla-La Mancha ametiasutused andsid maapealse digitaaltelevisiooni kasutuselevõtuks Castilla-La Mancha äärealadel ja vähemasustatud piirkondades.

Resolutsioon

| 1. | Käesoleva hagi lahendamise vajadus on ära langenud. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva hagi lahendamise vajadus on ära langenud.

| 2. | SES Astra menetlusse astumise avaldust ei ole enam vaja lahendada. |
| --- | --- |

2.

SES Astra menetlusse astumise avaldust ei ole enam vaja lahendada.

| 3. | Jätta Euroopa Komisjoni kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Hispasat, SA kohtukulud. |
| --- | --- |

3.

Jätta Euroopa Komisjoni kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Hispasat, SA kohtukulud.

---

(1)  ELT C 89, 16.3.2015.

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/26 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/26

---

26. novembril 2015 esitatud hagi – City Train versus EUIPO (CityTrain)

(Kohtuasi T-699/15)

(2016/C 111/31)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: City Train GmbH (Regensburg, Saksamaa) (esindaja: advokaat C. Adori)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Andmed Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti menetluse kohta

Asjaomane vaidlusalune kaubamärk: sõnalist osa „CityTrain” sisaldav EL kujutismärk – registreerimistaotlus nr 13 154 315

Vaidlustatud otsus: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti neljanda apellatsioonikoja 9. septembri 2015. aasta otsus asjas R 843/2015-4

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | määrata, et kostja peab tühistama oma 9. septembri 2015. aasta otsuse ja registreerima Euroopa Liidu kaubamärgina 8. augustil 2014 esitatud taotluses nr 13 154 315 taotletud kujutismärgi „CityTrain” – koos viitega hallile, ja helepunasele värvusele – nimetatud taotluses loetletud kaupade ja teenuste jaoks klassides 12, 37 ja 42. |
| --- | --- |

—

määrata, et kostja peab tühistama oma 9. septembri 2015. aasta otsuse ja registreerima Euroopa Liidu kaubamärgina 8. augustil 2014 esitatud taotluses nr 13 154 315 taotletud kujutismärgi „CityTrain” – koos viitega hallile, ja helepunasele värvusele – nimetatud taotluses loetletud kaupade ja teenuste jaoks klassides 12, 37 ja 42.

Väited

| — | Määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine; |
| --- | --- |

—

Määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine;

| — | Määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkti c rikkumine. |
| --- | --- |

—

Määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkti c rikkumine.

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/26 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/26

---

DD 16. detsembril 2015 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 8. oktoobri 2015. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades F-106/13 ja F-25/14, DD versus FRA

(Kohtuasi T-742/15 P)

(2016/C 111/32)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: DD (Viin, Austria) (esindajad: advokaadid L. Levi ja M. Vandenbussche)

Teine menetluspool: Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA)

Nõuded

Apellatsioonkaebuse esitaja palub Üldkohtul:

| — | osaliselt tühistada 8. oktoobri 2015. aasta otsus liidetud kohtuasjades F-106/13 ja F-25/14; |
| --- | --- |

—

osaliselt tühistada 8. oktoobri 2015. aasta otsus liidetud kohtuasjades F-106/13 ja F-25/14;

| — | ja seetõttu:






  — | tühistada mõlemad FRA otsused (vaidlustatud noomitus ja lepingu lõpetamine) mitte ainult menetluslikel põhjustel, vaid ka muudel põhjustel, mis on loetletud esimeses kohtuastmes esitatud hagi väidetes; |
| --- | --- | --- |

—

ja seetõttu:

—

tühistada mõlemad FRA otsused (vaidlustatud noomitus ja lepingu lõpetamine) mitte ainult menetluslikel põhjustel, vaid ka muudel põhjustel, mis on loetletud esimeses kohtuastmes esitatud hagi väidetes;

| — | mõista apellandi kasuks välja kohane hüvitis mittevaralise kahju eest, mis tekitati haldusjuurdluse ja noomituse määramise otsuse ilmselge õigusvastasuse ja nõuetevastasusega. See mittevaralise kahju on ex aequo et bono hinnatud 15 000 eurole; |
| --- | --- |

—

mõista apellandi kasuks välja kohane hüvitis mittevaralise kahju eest, mis tekitati haldusjuurdluse ja noomituse määramise otsuse ilmselge õigusvastasuse ja nõuetevastasusega. See mittevaralise kahju on ex aequo et bono hinnatud 15 000 eurole;

| — | mõista apellandi kasuks välja kohane hüvitis mittevaralise kahju eest, mis tekitati lepingu lõpetamise menetluse ja otsuse õigusvastasusega. See mittevaralise kahju on ex aequo et bono hinnatud 50 000 eurole; |
| --- | --- |

—

mõista apellandi kasuks välja kohane hüvitis mittevaralise kahju eest, mis tekitati lepingu lõpetamise menetluse ja otsuse õigusvastasusega. See mittevaralise kahju on ex aequo et bono hinnatud 50 000 eurole;

| — | mõista kõik apellatsioonimenetlusega seotud kohtukulud välja FRA-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kõik apellatsioonimenetlusega seotud kohtukulud välja FRA-lt.

Väited ja peamised argumendid

Apellatsioonkaebuse põhjenduseks esitab apellant kaks väidet.

| 1. | Esimene väide, et Avaliku Teenistuse Kohus rikkus õigusnorme, kui ta analüüsis ainult ärakuulamise korraldamata jätmist käsitlevat väidet, mille tulemusel tühistati nii noomituse määramise otsus kui lepingu lõpetamise otsus, kuid keeldus analüüsimast kõiki muid esimeses kohtuastmes esitatud hagis sisaldunud väiteid. Apellant väidab, et Avaliku Teenistuse Kohus rikkus õigusnormi ega analüüsinud faktilisi asjaolusid täielikult, rikkus põhiõiguste harta artiklit 47 ja põhjendamiskohustust, hea õigusemõistmise põhimõtet ja õiguspärase ootuse põhimõtet ning tegi ilmse hindamisvea. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et Avaliku Teenistuse Kohus rikkus õigusnorme, kui ta analüüsis ainult ärakuulamise korraldamata jätmist käsitlevat väidet, mille tulemusel tühistati nii noomituse määramise otsus kui lepingu lõpetamise otsus, kuid keeldus analüüsimast kõiki muid esimeses kohtuastmes esitatud hagis sisaldunud väiteid. Apellant väidab, et Avaliku Teenistuse Kohus rikkus õigusnormi ega analüüsinud faktilisi asjaolusid täielikult, rikkus põhiõiguste harta artiklit 47 ja põhjendamiskohustust, hea õigusemõistmise põhimõtet ja õiguspärase ootuse põhimõtet ning tegi ilmse hindamisvea.

| 2. | Teine väide, et Avaliku Teenistuse Kohus rikkus õigusnorme, kui ta jättis rahuldamata apellandi nõuded mittevaralise kahju hüvitamiseks nii noomituse määramise otsuse kui ka lepingu lõpetamise otsuse puhul.






  — | Avaliku Teenistuse Kohus rikkus õigusnorme, kui ta jättis rahuldamata nõude hüvitada mittevaraline kahju, mis tekitati haldusjuurdlusega, moonutas tõeneid moonutamisega, analüüsis fakte mittetäielikult, tegi ilmse hindamisvea, moonutas mõistet „tõend” seoses kahju kui lepinguvälise vastutuse tekkimise eelduse olemasoluga, kohaldas vääralt kaitseõiguste põhimõtet ning rikkus Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade artikli 86 lõiget 2, põhjendamiskohustust, õiguspäraste ootuste põhimõtet ja direktiivi 2000/43/EÜ (1) artiklit 15. |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide, et Avaliku Teenistuse Kohus rikkus õigusnorme, kui ta jättis rahuldamata apellandi nõuded mittevaralise kahju hüvitamiseks nii noomituse määramise otsuse kui ka lepingu lõpetamise otsuse puhul.

—

Avaliku Teenistuse Kohus rikkus õigusnorme, kui ta jättis rahuldamata nõude hüvitada mittevaraline kahju, mis tekitati haldusjuurdlusega, moonutas tõeneid moonutamisega, analüüsis fakte mittetäielikult, tegi ilmse hindamisvea, moonutas mõistet „tõend” seoses kahju kui lepinguvälise vastutuse tekkimise eelduse olemasoluga, kohaldas vääralt kaitseõiguste põhimõtet ning rikkus Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade artikli 86 lõiget 2, põhjendamiskohustust, õiguspäraste ootuste põhimõtet ja direktiivi 2000/43/EÜ (1) artiklit 15.

| — | Avaliku Teenistuse Kohus rikkus õigusnormi, kui ta jättis rahuldamata nõude mõista välja hüvitis mittevaralise kahju eest, mis tekitati noomituse määramise otsusega, moonutas tõendeid, tegi ilmse hindamisevea, analüüsis fakte mittetäielikult, rikkus kahju hindamisel õigusnormi, rikkus põhjendamiskohustust ja direktiivi 2000/43/EÜ artiklit 15. |
| --- | --- |

—

Avaliku Teenistuse Kohus rikkus õigusnormi, kui ta jättis rahuldamata nõude mõista välja hüvitis mittevaralise kahju eest, mis tekitati noomituse määramise otsusega, moonutas tõendeid, tegi ilmse hindamisevea, analüüsis fakte mittetäielikult, rikkus kahju hindamisel õigusnormi, rikkus põhjendamiskohustust ja direktiivi 2000/43/EÜ artiklit 15.

| — | Avaliku Teenistuse Kohus rikkus õigusnormi, kui ta jättis rahuldamata nõude mõista välja hüvitis mittevaralise kahju eest, mis tekitati lepingu lõpetamise otsusega, moonutas tõendeid, analüüsis fakte mittetäielikult, tegi ilmse hindamisevea, rikkus kahju hindamisel õigusnormi, rikkus põhjendamiskohustust, õiguspärast ootust ja direktiivi 2000/43/EÜ artiklit 15 rikkumisega. |
| --- | --- |

—

Avaliku Teenistuse Kohus rikkus õigusnormi, kui ta jättis rahuldamata nõude mõista välja hüvitis mittevaralise kahju eest, mis tekitati lepingu lõpetamise otsusega, moonutas tõendeid, analüüsis fakte mittetäielikult, tegi ilmse hindamisevea, rikkus kahju hindamisel õigusnormi, rikkus põhjendamiskohustust, õiguspärast ootust ja direktiivi 2000/43/EÜ artiklit 15 rikkumisega.

---

(1)  Nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (ELT L 180, lk 22, ELT eriväljaanne 20/01, lk 23).

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/28

---

14. jaanuaril 2016 esitatud hagi – GABO:mi versus komisjon

(Kohtuasi T-10/16)

(2016/C 111/33)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: GABO:mi Gesellschaft für Ablauforganisation:milliarium mbH & Co. KG (München, Saksamaa) (esindajad: advokaadid M. Ahlhaus ja C. Mayer)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada vaidlustatud otsused kehtetuks; ja |
| --- | --- |

—

tunnistada vaidlustatud otsused kehtetuks; ja

| — | mõista kõik kohtukulud, seal hulgas hageja kohtukulud, välja kostjalt |
| --- | --- |

—

mõista kõik kohtukulud, seal hulgas hageja kohtukulud, välja kostjalt

Väited ja peamised argumendid

Hageja palub tühistada järgmised kostja otsused:

| — | 2. detsembri 2015. aasta otsus (ref. Ares (2015) 5513293), mis käsitleb seitsmendat raamprogrammi ning 2. detsembri 2015. aasta kiri (ref. Ares (2015) 5513293), mis käsitleb kuuendat raamprogrammi, millega kostja nõudis pärast seitsmenda raamprogrammi lõpetatud toetuslepinguid käsitlevat auditit (RAIA000024) ja pärast kuuendat raamprogrammi käsitlevate lepingute auditit (RAIA000027) summade tagasimaksmist; |
| --- | --- |

—

2. detsembri 2015. aasta otsus (ref. Ares (2015) 5513293), mis käsitleb seitsmendat raamprogrammi ning 2. detsembri 2015. aasta kiri (ref. Ares (2015) 5513293), mis käsitleb kuuendat raamprogrammi, millega kostja nõudis pärast seitsmenda raamprogrammi lõpetatud toetuslepinguid käsitlevat auditit (RAIA000024) ja pärast kuuendat raamprogrammi käsitlevate lepingute auditit (RAIA000027) summade tagasimaksmist;

| — | võlateade nr 3241514917 (ref. Ares (2015) 5513293), millega kohustatakse hagejat kandma 15. jaanuariks 2016 kostja pangakontole kokku 1 770 417,29 eurot; ja |
| --- | --- |

—

võlateade nr 3241514917 (ref. Ares (2015) 5513293), millega kohustatakse hagejat kandma 15. jaanuariks 2016 kostja pangakontole kokku 1 770 417,29 eurot; ja

| — | 16. detsembri 2015. aasta kirjaga (ref. Ares (2015)5894346, ref. Ares (2015)5898040, ref. Ares (2015)5899627), 21. detsembri 2015. aasta kirjaga (BUDG/DGA/C4/DB – 025798.4) ja 14. jaanuari 2016. aasta kirjaga (BUDG/DGA/C4/DB – 025798.1) saadetud otsused tasaarvestada iga makse võlateatest nr 3241514917 (ref. Ares (2015) 5513293) tuleneva hageja eeldatava võlaga. |
| --- | --- |

—

16. detsembri 2015. aasta kirjaga (ref. Ares (2015)5894346, ref. Ares (2015)5898040, ref. Ares (2015)5899627), 21. detsembri 2015. aasta kirjaga (BUDG/DGA/C4/DB – 025798.4) ja 14. jaanuari 2016. aasta kirjaga (BUDG/DGA/C4/DB – 025798.1) saadetud otsused tasaarvestada iga makse võlateatest nr 3241514917 (ref. Ares (2015) 5513293) tuleneva hageja eeldatava võlaga.

Hageja esitab oma hagi põhjendamiseks neli väidet.

| 1. | Esimese väite kohaselt on vaidlustatud otsused õigusvastased, kuna kõik tagasinõutavad kulud vastavad toetuslepingu artiklis II.14.1 sätestatud toetuskõlblikkuse kriteeriumile. |
| --- | --- |

1.

Esimese väite kohaselt on vaidlustatud otsused õigusvastased, kuna kõik tagasinõutavad kulud vastavad toetuslepingu artiklis II.14.1 sätestatud toetuskõlblikkuse kriteeriumile.

| 2. | Teise väite kohaselt ei vasta vaidlustatud otsused kohaldatavatele vormi- ja menetlusnõuetele ning need rikuvad hea halduse põhimõtet. |
| --- | --- |

2.

Teise väite kohaselt ei vasta vaidlustatud otsused kohaldatavatele vormi- ja menetlusnõuetele ning need rikuvad hea halduse põhimõtet.

| 3. | Kolmanda väite kohaselt rikuvad vaidlustatud otsused proportsionaalsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

3.

Kolmanda väite kohaselt rikuvad vaidlustatud otsused proportsionaalsuse põhimõtet.

| 4. | Neljanda väite kohaselt on vaidlustatud otsustega leppetrahvide sissenõudmine samuti õigusvastane, kuna hagejale ei ole makstud ühtki põhjendamatut rahalist toetust. |
| --- | --- |

4.

Neljanda väite kohaselt on vaidlustatud otsustega leppetrahvide sissenõudmine samuti õigusvastane, kuna hagejale ei ole makstud ühtki põhjendamatut rahalist toetust.

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/29

---

25. jaanuaril 2016 esitatud hagi – Biernacka-Hoba versus EUIPO – Formata Bogusław Hoba (Formata)

(Kohtuasi T-23/16)

(2016/C 111/34)

Hagiavalduse keel: poola

Pooled

Hageja: Ilona Biernacka-Hoba (Aleksandrów Łódzki, Poola) (esindaja: advokaat R. Rumpel)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Formata Bogusław Hoba (Aleksandrów Łódzki, Poola)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: apellatsioonikoja menetluse teine pool

Vaidlusalune kaubamärk: sõnalist osa „Formata” sisaldav Euroopa Liidu kujutismärk – ühenduse kaubamärk nr 11 529 427

Menetlus EUIPO-s: kehtetuks tunnistamise menetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO teise apellatsioonikoja 4. novembri 2015. aasta otsus asjas R 102/2015-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada hagi põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada hagi põhjendatuks;

| — | tühistada vaidlustatud otsus osas, milles jäeti rahuldamata hageja esitatud taotluse tunnistada kehtetuks registreeritud kaubamärk „Formata” nr 011 529 427; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus osas, milles jäeti rahuldamata hageja esitatud taotluse tunnistada kehtetuks registreeritud kaubamärk „Formata” nr 011 529 427;

| — | muuta vaidlustatud otsust nii, et kaubamärk „Formata” Nr. 011 529 427 tunnistatakse kehtetuks; |
| --- | --- |

—

muuta vaidlustatud otsust nii, et kaubamärk „Formata” Nr. 011 529 427 tunnistatakse kehtetuks;

| — | muuta vaidlustatud otsust menetluskulude osas; |
| --- | --- |

—

muuta vaidlustatud otsust menetluskulude osas;

| — | Mõista kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

Mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väide

| — | Määruse nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine |
| --- | --- |

—

Määruse nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/29

---

22. jaanuaril 2016 esitatud hagi – Kreeka versus komisjon

(Kohtuasi T-26/16)

(2016/C 111/35)

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Hageja: Kreeka Vabariik (esindajad: G. Kanellopoulos, O. Tsirkinidou ja A.-E. Basilopoulou)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud komisjoni 13. novembri 2015. aasta rakendusotsus C(2015) 7716, mille kohaselt Euroopa Liidu rahastamine ei kata teatavaid kulusid, mida liikmesriigid on kandnud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raames, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas 20. novembril 2015, ELT L 303, lk 35, osas, milles pärast kontrolle IR/2009/004/GR ja IR/2009/0017/GR kehtestati Kreek Vabariigi suhtes ühekordne ja kindlasummaline finantskorrektsioon kokku summas EUR 11 534 827,97 tagasinõudemenetlustega viivitamise eest, aruandluse puudumise eest ja üldiselt puuduste eest võlgade haldamise menetlustes; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud komisjoni 13. novembri 2015. aasta rakendusotsus C(2015) 7716, mille kohaselt Euroopa Liidu rahastamine ei kata teatavaid kulusid, mida liikmesriigid on kandnud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raames, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas 20. novembril 2015, ELT L 303, lk 35, osas, milles pärast kontrolle IR/2009/004/GR ja IR/2009/0017/GR kehtestati Kreek Vabariigi suhtes ühekordne ja kindlasummaline finantskorrektsioon kokku summas EUR 11 534 827,97 tagasinõudemenetlustega viivitamise eest, aruandluse puudumise eest ja üldiselt puuduste eest võlgade haldamise menetlustes;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja viis väidet.

Täpsemalt esitab Kreeka Vabariik neli väidet kindlasummalise 10 % finantskorrektsiooni kohta, mis kehtestati talle 2011. majandusaasta suhtes.

| 1. | Esimene väide, et kindlasummalise finantskorrektsiooni määramiseks puudus õiguslik alus. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et kindlasummalise finantskorrektsiooni määramiseks puudus õiguslik alus.

| 2. | Teises väites, mis puudutab väidetavat tagasinõudemenetlustega viivitamist, leitakse, et korrektsioonide määramine 2015. aastal puuduste eest kontrollsüsteemis, mida kohaldati isegi enne 2000. aastat aset leidnud juhtumite suhtes – pärast asjaolude ilmnemist, mille esinemist eeldati esimest korda 2011. aastal, rikkudes Kreeka asutuste kaitseõigusi, kuivõrd komisjon kehtestas ebaproportsionaalse tõendamiskoormise –, rikub õiguskindluse üldpõhimõtet, ja et Euroopa Liit peaks tegutsema igeaegselt ja igal juhul mõistliku aja jooksul. |
| --- | --- |

2.

Teises väites, mis puudutab väidetavat tagasinõudemenetlustega viivitamist, leitakse, et korrektsioonide määramine 2015. aastal puuduste eest kontrollsüsteemis, mida kohaldati isegi enne 2000. aastat aset leidnud juhtumite suhtes – pärast asjaolude ilmnemist, mille esinemist eeldati esimest korda 2011. aastal, rikkudes Kreeka asutuste kaitseõigusi, kuivõrd komisjon kehtestas ebaproportsionaalse tõendamiskoormise –, rikub õiguskindluse üldpõhimõtet, ja et Euroopa Liit peaks tegutsema igeaegselt ja igal juhul mõistliku aja jooksul.

| 3. | Kolmandas väites, mis puudutab eeldatavaid vigu tasaarvestusega tagasinõudemenetlustes, leitakse, et komisjoni otsuses puudub täielikult piisav ja lõplik põhjendus ning igal juhul on selle vastuvõtmisel tehtud ilmne hindamisviga. |
| --- | --- |

3.

Kolmandas väites, mis puudutab eeldatavaid vigu tasaarvestusega tagasinõudemenetlustes, leitakse, et komisjoni otsuses puudub täielikult piisav ja lõplik põhjendus ning igal juhul on selle vastuvõtmisel tehtud ilmne hindamisviga.

| 4. | Neljandas väites, mis puudutab komisjoni seisukohta, et määruse (EÜ) nr 1290/2005 (1) artikli 32 lõikes 5 sätestatud 50/50 reegli alusel makstud intressid olid valesti arvutatud, mistõttu ei olnud need kooskõlas III lisaga, leitakse, et komisjon tõlgendas ja kohaldas vääralt määruse nr 1290/2005 artikli 32 lõikeid 1 ja 5. |
| --- | --- |

4.

Neljandas väites, mis puudutab komisjoni seisukohta, et määruse (EÜ) nr 1290/2005 (1) artikli 32 lõikes 5 sätestatud 50/50 reegli alusel makstud intressid olid valesti arvutatud, mistõttu ei olnud need kooskõlas III lisaga, leitakse, et komisjon tõlgendas ja kohaldas vääralt määruse nr 1290/2005 artikli 32 lõikeid 1 ja 5.

Lõpuks seoses komisjoni rakendusotsuse ülejäänud vaidlustatud osadega, mis puudutavad ühekordseid korrektsioone, mis määrati kontrollitud üksikjuhtudel, esitatakse viies väide, mis pärast vajalikke esialgseid tähelepanekuid kõigi juhtumite kohta, käsitleb eraldi igat määratud korrektsiooni, tuginedes määruse nr 1290/2005 artikli 32 rikkumisele, ebamäärasusele, piisava ja lõpliku põhjenduse täielikule puudumisele, selgele ja mitmekordsele komisjoni hindamisveale, hea halduse ja proportsionaalsuse põhimõtte rikkumisele ning komisjoni poolt tema kaalutlusõiguse piiride ületamisele Kreeka Vabariigile karistuse määramisel.

---

(1)  Nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (ELT L 209, lk 1).

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/31 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/31

---

25. jaanuaril 2016 esitatud hagi – Ühendkuningriik versus komisjon

(Kohtuasi T-27/16)

(2016/C 111/36)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (esindajad: J. Kraehling, barrister S. Lee ja barrister M. Gray)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 13. novembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/2098 (1) artikkel 1 osas, mis sätestab muu hulgas, et osa põllumajanduskuludest, mis puudutavad Ühendkuningriigi poolt deklareeritud turustatud toodangu väärtuse arvutamist, on liidu õigusega vastuolus ja neid ei saa rahastada EAGF-i ega EAFRD raames, ning tühistada viis kirjet (viimane kirje leheküljel 42 ja neli esimest kirjet leheküljel 43) selle otsuse lisas, mis moodustab finantskorrektsiooni kogusummas 1 849 194,86 eurot; ja |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 13. novembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/2098 (1) artikkel 1 osas, mis sätestab muu hulgas, et osa põllumajanduskuludest, mis puudutavad Ühendkuningriigi poolt deklareeritud turustatud toodangu väärtuse arvutamist, on liidu õigusega vastuolus ja neid ei saa rahastada EAGF-i ega EAFRD raames, ning tühistada viis kirjet (viimane kirje leheküljel 42 ja neli esimest kirjet leheküljel 43) selle otsuse lisas, mis moodustab finantskorrektsiooni kogusummas 1 849 194,86 eurot; ja

| — | mõista kohtukulud välja Ühendkuningriigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Ühendkuningriigilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kaks väidet.

| 1. | Esimene väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, tõlgendades nõuet, et tootjaorganisatsiooni turustatud toodangu väärtuse arvutamisel võib liikmesriik eesmärgiga määrata kindlaks abi ülemmäär võtta arvesse organisatsiooniga liituvate tootjate toodangut. Sellega rikkus komisjon esiteks komisjoni määruse nr 1433/2003 (2) artikli 3 lõikeid 1 ja 3 ning teiseks komisjoni määruse nr 1580/2007 (3) artikli 52 lõikeid 1 ja 2. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, tõlgendades nõuet, et tootjaorganisatsiooni turustatud toodangu väärtuse arvutamisel võib liikmesriik eesmärgiga määrata kindlaks abi ülemmäär võtta arvesse organisatsiooniga liituvate tootjate toodangut. Sellega rikkus komisjon esiteks komisjoni määruse nr 1433/2003 (2) artikli 3 lõikeid 1 ja 3 ning teiseks komisjoni määruse nr 1580/2007 (3) artikli 52 lõikeid 1 ja 2.

| 2. | Teine väide, et tõlgendades liitujate toodangu väärtust, rikkus komisjon seaduslikkuse ja õiguskindluse põhimõtteid, mida kohaldatakse iseäranis rangelt siis, kui meede toob kaasa finantsilised tagajärjed ja/või trahvi määramise. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et tõlgendades liitujate toodangu väärtust, rikkus komisjon seaduslikkuse ja õiguskindluse põhimõtteid, mida kohaldatakse iseäranis rangelt siis, kui meede toob kaasa finantsilised tagajärjed ja/või trahvi määramise.

---

(1)  Komisjoni 13. novembri 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/2098, mille kohaselt Euroopa Liidu poolne rahastamine ei kata teatavaid kulusid, mida liikmesriigid on kandnud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raames (ELT L 303, 2015, lk 35).

(2)  Komisjoni 11. augusti 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1433/2003, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2200/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses rakendusfondide, rakenduskavade ja rahalise abiga (EÜT L 203, 2003, lk 25; ELT eriväljaanne 03/39, lk 431).

(3)  Komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris (ELT L 350, lk 1).

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/32

---

26. jaanuaril 2016 esitatud hagi – Enercon versus Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet – Gamesa Eólica (Rohelise varjundid)

(Kohtuasi T-36/16)

(2016/C 111/37)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Enercon GmbH (Aurich, Saksamaa) (esindaja: advokaat S. Overhage)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Gamesa Eólica, SL (Sarriguren, Hispaania)

Andmed Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: hageja

Vaidlusalune kaubamärk: Euroopa Liidu värvimärk, mis koosneb rohelise eri varjunditest – Euroopa Liidu kaubamärk nr 2 346 542

Menetlus Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ametis: kehtetuks tunnistamise menetlus

Vaidlustatud otsus: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti teise apellatsioonikoja 28. oktoobri 2015. aasta otsus asjas R 597/2015-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud välja Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ametilt.

Väide

| — | Määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/32

---

26. jaanuaril 2016 esitatud hagi – Novartis versus EUIPO – SK Chemicals (Representation of a patch)

(Kohtuasi T-44/16)

(2016/C 111/38)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Novartis AG (Basel, Šveits) (esindaja: advokaat: M. Douglas)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: SK Chemicals GmbH (Eschborn, Saksamaa)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: hageja

Vaidlusalune kaubamärk: Euroopa Liidu kujutismärk (Plaastri kujutis) – Euroopa Liidu kaubamärk nr 11 293 362

Menetlus Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ametis: tühistamismenetlus

Vaidlustatud otsus: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti viienda apellatsioonikoja 27. novembri 2015. aasta otsus asjas R 2342/2014-5

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud välja Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ametilt.

Väited

| — | Määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkti e alapunkti ii rikkumine; |
| --- | --- |

—

Määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkti e alapunkti ii rikkumine;

| — | Määruse nr 207/2009 artikli 80 lõike 2 rikkumine; |
| --- | --- |

—

Määruse nr 207/2009 artikli 80 lõike 2 rikkumine;

| — | Õiglase menetluse põhimõtte rikkumine Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti apellatsioonikoja poolt. |
| --- | --- |

—

Õiglase menetluse põhimõtte rikkumine Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti apellatsioonikoja poolt.

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/33

---

1. veebruaril 2016 esitatud hagi –Alfonso Egüed versus EUIPO – Jackson Family Farms (BYRON)

(Kohtuasi T-45/16)

(2016/C 111/39)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Nelson Alfonso Egüed (Madrid, Hispaania) (esindaja: advokaat N. Fernández Fernández-Pacheco)

Kostja: Euroopa Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Jackson Family Farms LLC

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja

Vaidlusalune kaubamärk: sõnalist osa „BYRON” sisaldav Euroopa Liidu kujutismärk – registreerimistaotlus nr 10 581 619

Menetlus EUIPO-s: vastulausemenetlus/kehtetuks tunnistamise menetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO teise apellatsioonikoja 16. novembri 2015. aasta otsus asjas R 822/2015-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | nõustuda Euroopa Liidu kujutismärgi nr 10 581 619 „BYRON” registreerimisega kõigi klassidesse 18, 25 ja 33 kuuluvate kaupade jaoks (käesolevas asjas puudutab vaidlustus viimasena nimetatud klassi); |
| --- | --- |

—

nõustuda Euroopa Liidu kujutismärgi nr 10 581 619 „BYRON” registreerimisega kõigi klassidesse 18, 25 ja 33 kuuluvate kaupade jaoks (käesolevas asjas puudutab vaidlustus viimasena nimetatud klassi);

| — | mõista kohtukulud välja menetlusse astujalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja menetlusse astujalt.

Väide

| — | Määruse nr 207/2009 artikli 8 lõike 4 rikkumine seoses kaubamärgi rikkumise hagiga. |
| --- | --- |

—

Määruse nr 207/2009 artikli 8 lõike 4 rikkumine seoses kaubamärgi rikkumise hagiga.

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/34 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/34

---

3. veebruaril 2016 esitatud hagi – Crédit Mutuel Arkéa versus EKP

(Kohtuasi T-52/16)

(2016/C 111/40)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Crédit Mutuel Arkéa (Le Relecq Kerhuon, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat H. Savoie)

Kostja: Euroopa Keskpank (EKP)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Euroopa Keskpanga 4. detsembri 2015. aasta otsus (ECB/SSM/2015 – 9695000CG7B84NLR5984/40), millega nähakse ette Groupe Crédit Mutuel’i suhtes kohaldatavad usaldatavusnõuded. |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Keskpanga 4. detsembri 2015. aasta otsus (ECB/SSM/2015 – 9695000CG7B84NLR5984/40), millega nähakse ette Groupe Crédit Mutuel’i suhtes kohaldatavad usaldatavusnõuded.

Väited ja peamised argumendid

Hagiavalduse põhjendamiseks esitab hageja kolm väidet, mis valdavalt on identsed või sarnased nendega, mis on esitatud kohtuasjas T-712/15: Crédit Mutuel Arkéa vs. EKP.

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/34 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/34

---

5. veebruaril 2016 esitatud hagi – Netguru versus EUIPO (NETGURU)

(Kohtuasi T-54/16)

(2016/C 111/41)

Kohtumenetluse keel: poola

Pooled

Hageja: Netguru sp. z o.o. (Poznań, Poola) (esindaja: radca prawny K. Jarosiński)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Andmed EUIPO Ameti menetluse kohta

Vaidlusalune kaubamärk: Euroopa Liidu sõnamärk „NETGURU” – registreerimistaotlus nr 12 994 166

Vaidlustatud otsus: EUIPO viienda apellatsioonikoja 18. detsembri 2015. aasta otsus asjas R 144/2015-5

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti viienda apellatsioonikoja 18. detsembri 2015. aasta otsus tervikuna (asi R 144/2015-5); |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti viienda apellatsioonikoja 18. detsembri 2015. aasta otsus tervikuna (asi R 144/2015-5);

| — | mõista kohtukulud ja apellatsioonikojas toimunud menetluse kulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud ja apellatsioonikojas toimunud menetluse kulud välja EUIPO-lt.

Väited

| — | Euroopa Liidu Põhiõiguste harta artikli 41 lõike 2 punkti c ja määruse nr 207/2009 artikli 75 rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu Põhiõiguste harta artikli 41 lõike 2 punkti c ja määruse nr 207/2009 artikli 75 rikkumine;

| — | Määruse nr 207/2009 artikli 76 lõike rikkumine; |
| --- | --- |

—

Määruse nr 207/2009 artikli 76 lõike rikkumine;

| — | Määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punktide b ja c rikkumine. |
| --- | --- |

—

Määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punktide b ja c rikkumine.

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/35

---

10. veebruaril 2016 esitatud hagi – Oil Pension Fund Investment Company versus nõukogu

(Kohtuasi T-56/16)

(2016/C 111/42)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Oil Pension Fund Investment Company (Teheran, Iraan) (esindaja: advokaat K. Kleinschmidt)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada viivitamatult nõukogu 30. novembri 2015. aasta otsus (ÜVJP) 2015/2216, millega muudetakse otsust 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid, ning nõukogu 30. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) nr 2015/2204, millega rakendatakse määrust nr 267/2012, kuivõrd need õigusaktid puudutavad hagejat; |
| --- | --- |

—

tühistada viivitamatult nõukogu 30. novembri 2015. aasta otsus (ÜVJP) 2015/2216, millega muudetakse otsust 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid, ning nõukogu 30. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) nr 2015/2204, millega rakendatakse määrust nr 267/2012, kuivõrd need õigusaktid puudutavad hagejat;

| — | võtta menetlust korraldava meetme vastavalt Üldkohtu kodukorra artiklile 89, kohustades kostjat esitama kõik vaidlustatud otsusega seotud dokumendid, mis puudutavad hagejat; |
| --- | --- |

—

võtta menetlust korraldava meetme vastavalt Üldkohtu kodukorra artiklile 89, kohustades kostjat esitama kõik vaidlustatud otsusega seotud dokumendid, mis puudutavad hagejat;

| — | kaasata menetlusse kohtuasja Oil Pension Fund Investment Company vs. nõukogu (T-121/13, ECLI:EU:T:2015:645) toimikud; |
| --- | --- |

—

kaasata menetlusse kohtuasja Oil Pension Fund Investment Company vs. nõukogu (T-121/13, ECLI:EU:T:2015:645) toimikud;

| — | mõista kohtukulud välja nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja neli väidet.

| 1. | Esimene väide: ELTL artikli 266 rikkumine
  Hageja leiab, et nõukogul on ELTL artikli 266 alusel keelatud vastu võtta õigusakte, mille sisu on identne 21. detsembri 2012. aasta õigusaktidega, mis tühistati Üldkohtu otsusega kohtuasjas Oil Pension Fund Investment Company vs. nõukogu (T-121/13, ECLI:EU:T:2015:645). |
| --- | --- |

1.

Esimene väide: ELTL artikli 266 rikkumine

Hageja leiab, et nõukogul on ELTL artikli 266 alusel keelatud vastu võtta õigusakte, mille sisu on identne 21. detsembri 2012. aasta õigusaktidega, mis tühistati Üldkohtu otsusega kohtuasjas Oil Pension Fund Investment Company vs. nõukogu (T-121/13, ECLI:EU:T:2015:645).

| 2. | Teine väide: hageja kaitseõiguste, tema õiguse tõhusale õiguskaitsele ja põhjendamisekohustuse rikkumine
  Sellega seoses väidab hageja, et teda ei ole nõuetekohaselt ära kuulatud ning et tal ei ole olnud võimalik toimikuga tutvuda. Vaidlustatud õigusaktides esitatud põhjendus ei ole hagejale mõistetav Seetõttu on rikutud hageja kaitseõigusi ja tema õigust tõhusale õiguskaitsele. Rikutud on ka põhimõtet, mille kohaselt on igaühel õigus olla ära kuulatud. Lisaks väidab hageja, et nõukogu ei ole hagejat puudutavaid asjaolusid õieti kontrollinud. Hageja leiab, et tema puhul ei ole toimunud õiglast menetlust, mis vastaks õigusriigi põhimõtetele, kuna ta ei olnud teadlik nõukogu asjaomastest etteheidetest ja väidetavatest tõenditest, mistõttu ei olnud tal võimalik nende kohta oma arvamust esitada ega ka kohtuvaidluses vastupidiseid tõendeid tuua. |
| --- | --- |

2.

Teine väide: hageja kaitseõiguste, tema õiguse tõhusale õiguskaitsele ja põhjendamisekohustuse rikkumine

Sellega seoses väidab hageja, et teda ei ole nõuetekohaselt ära kuulatud ning et tal ei ole olnud võimalik toimikuga tutvuda. Vaidlustatud õigusaktides esitatud põhjendus ei ole hagejale mõistetav Seetõttu on rikutud hageja kaitseõigusi ja tema õigust tõhusale õiguskaitsele. Rikutud on ka põhimõtet, mille kohaselt on igaühel õigus olla ära kuulatud. Lisaks väidab hageja, et nõukogu ei ole hagejat puudutavaid asjaolusid õieti kontrollinud. Hageja leiab, et tema puhul ei ole toimunud õiglast menetlust, mis vastaks õigusriigi põhimõtetele, kuna ta ei olnud teadlik nõukogu asjaomastest etteheidetest ja väidetavatest tõenditest, mistõttu ei olnud tal võimalik nende kohta oma arvamust esitada ega ka kohtuvaidluses vastupidiseid tõendeid tuua.

| 3. | Kolmas väide: ilmselged hindamisvead, kaalutlusõiguse kasutamata jätmine või väär kasutamine ja proportsionaalsuse põhimõtte rikkumine
  Hageja arvates on nõukogu teinud vaidlustatud õigusakte vastu võttes ilmselgeid hindamisvigu. Nõukogu on ebapiisavalt ja/või vääralt tuvastanud vaidlustatud õigusaktide aluseks olevad asjaolud. Sellega seoses väidab hageja muu hulgas, et vaidlustatud õigusaktides hageja kohta nimetatud põhjused piiravate meetmete võtmiseks ei pea paika. Pealegi rikuvad vaidlustatud õigusaktid proportsionaalsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide: ilmselged hindamisvead, kaalutlusõiguse kasutamata jätmine või väär kasutamine ja proportsionaalsuse põhimõtte rikkumine

Hageja arvates on nõukogu teinud vaidlustatud õigusakte vastu võttes ilmselgeid hindamisvigu. Nõukogu on ebapiisavalt ja/või vääralt tuvastanud vaidlustatud õigusaktide aluseks olevad asjaolud. Sellega seoses väidab hageja muu hulgas, et vaidlustatud õigusaktides hageja kohta nimetatud põhjused piiravate meetmete võtmiseks ei pea paika. Pealegi rikuvad vaidlustatud õigusaktid proportsionaalsuse põhimõtet.

| 4. | Neljas väide: Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tagatud õiguste rikkumine
  Siinkohal väidab hageja, et vaidlustatud õigusaktidega on rikutud talle Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga (edaspidi „põhiõiguste harta”) tagatud põhiõigusi. Sellega seoses väidab ta, et rikutud on ettevõtlusvabadust Euroopa Liidu piires (põhiõiguste harta artikkel 16) ja õigust seaduslikul teel saadud omandit Euroopa Liidus kasutada ja seda eelkõige vabalt käsutada (põhiõiguste harta artikkel 17). Lisaks väidab hageja, et rikutud on võrdse kohtlemise põhimõtet (põhiõiguste harta artikkel 20) ja diskrimineerimiskeelu põhimõtet (põhiõiguste harta artikkel 21). |
| --- | --- |

4.

Neljas väide: Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tagatud õiguste rikkumine

Siinkohal väidab hageja, et vaidlustatud õigusaktidega on rikutud talle Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga (edaspidi „põhiõiguste harta”) tagatud põhiõigusi. Sellega seoses väidab ta, et rikutud on ettevõtlusvabadust Euroopa Liidu piires (põhiõiguste harta artikkel 16) ja õigust seaduslikul teel saadud omandit Euroopa Liidus kasutada ja seda eelkõige vabalt käsutada (põhiõiguste harta artikkel 17). Lisaks väidab hageja, et rikutud on võrdse kohtlemise põhimõtet (põhiõiguste harta artikkel 20) ja diskrimineerimiskeelu põhimõtet (põhiõiguste harta artikkel 21).

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/36

---

11. veebruaril 2016 esitatud hagi – Apax Partners versus EUIPO – Apax Partners Midmarket (APAX)

(Kohtuasi T-58/16)

(2016/C 111/43)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Apax Partners LLP (London, Ühendkuningriik) (esindajad: solicitor D. Rose, solicitor J. ja solicitor J. Warner)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Apax Partners Midmarket

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja

Vaidlusalune kaubamärk: Euroopa Liidu sõnamärk „APAX” – registreerimistaotlus nr 3 538 981

Menetlus EUIPO-s: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO teise apellatsioonikoja 26. novembri 2015. aasta otsus asjas R 1441/2014-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus tervikuna ja saata vaidlustatud kaubamärgi taotlus tagasi EUIPO-le edasiseks menetlemiseks; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus tervikuna ja saata vaidlustatud kaubamärgi taotlus tagasi EUIPO-le edasiseks menetlemiseks;

| — | mõista hageja kohtukulud ja apellatsioonikoja ning vastulausete osakonna menetluse B 764 029 kulud välja EUIPO-lt ja apellatsioonikoja menetluse pooltelt, jättes ühtlasi nende menetluskulud nende endi kanda. |
| --- | --- |

—

mõista hageja kohtukulud ja apellatsioonikoja ning vastulausete osakonna menetluse B 764 029 kulud välja EUIPO-lt ja apellatsioonikoja menetluse pooltelt, jättes ühtlasi nende menetluskulud nende endi kanda.

Väide

| — | Määruse nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Määruse nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/37

---

Carlo De Nicola 13. veebruaril 2016 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 18. detsembri 2015. aasta otsuse peale kohtuasjas F-9/14: De Nicola versus EIP

(Kohtuasi T-59/16 P)

(2016/C 111/44)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: Carlo De Nicola (Strassen, Luksemburg) (esindaja: advokaat G. Ferabecoli)

Teine menetluspool: Euroopa Investeerimispank (EIP)

Nõuded

Apellatsioonkaebuse esitaja palub Üldkohtul:

| — | rahuldada käesolev apellatsioonkaebus ja muuta osaliselt vaidlustatud kohtuotsust, tühistades resolutsiooni punktid 2 ja 3 ning kohtuotsuse punktid 58–63; |
| --- | --- |

—

rahuldada käesolev apellatsioonkaebus ja muuta osaliselt vaidlustatud kohtuotsust, tühistades resolutsiooni punktid 2 ja 3 ning kohtuotsuse punktid 58–63;

| — | eelnevast tulenevalt tühistada või tunnistada mittekohaldatavaks 2012. aasta suhtes kehtestatud suunised; kohustada EIP-d hüvitama Carlo De Nicolale tekitatud kahju, mida nõuti kohtuasja algatavas hagiavalduses või teise võimalusena saata kohtuasi tagasi uueks arutamiseks Avaliku Teenistuse Kohtu mõnele teisele kojale, mis lahendaks asja teises koosseisus ja teeks tühistatud kohtuotsuse punktide osas uue otsuse; |
| --- | --- |

—

eelnevast tulenevalt tühistada või tunnistada mittekohaldatavaks 2012. aasta suhtes kehtestatud suunised; kohustada EIP-d hüvitama Carlo De Nicolale tekitatud kahju, mida nõuti kohtuasja algatavas hagiavalduses või teise võimalusena saata kohtuasi tagasi uueks arutamiseks Avaliku Teenistuse Kohtu mõnele teisele kojale, mis lahendaks asja teises koosseisus ja teeks tühistatud kohtuotsuse punktide osas uue otsuse;

| — | mõista kohtukulud välja vastustajalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja vastustajalt.

Väited ja peamised argumendid

Käesolevas asjas on esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (ainukohtunik) 18. detsembri 2015. aasta otsuse peale kohtuasjas De Nicola vs. Euroopa Investeerimispank (F-9/14).

Väited ja peamised argumendid on samad, mis esitati kohtuasjas T-55/16 P: De Nicola vs. Euroopa Investeerimispank.

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/37

---

Carlo De Nicola 13. veebruaril 2016 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 18. detsembri 2015. aasta otsuse peale kohtuasjas F-55/13: De Nicola versus EIP

(Kohtuasi T-60/16 P)

(2016/C 111/45)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: Carlo De Nicola (Strassen, Luksemburg) (esindaja: advokaat G. Ferabecoli)

Teine menetluspool: Euroopa Investeerimispank

Nõuded

Apellatsioonkaebuse esitaja palub Üldkohtul:

| — | rahuldada käesolev apellatsioonkaebus ja muuta osaliselt vaidlustatud kohtuotsust, tühistades resolutsiooni punktid 2 ja 3 ning kohtuotsuse punktid 59–64; |
| --- | --- |

—

rahuldada käesolev apellatsioonkaebus ja muuta osaliselt vaidlustatud kohtuotsust, tühistades resolutsiooni punktid 2 ja 3 ning kohtuotsuse punktid 59–64;

| — | eelnevast tulenevalt tühistada või tunnistada mittekohaldatavaks 2012. aasta suhtes kehtestatud suunised; kohustada EIP-d hüvitama Carlo De Nicolale tekitatud kahju, mida nõuti kohtuasja algatavas hagiavalduses või teise võimalusena saata kohtuasi tagasi uueks arutamiseks Avaliku Teenistuse Kohtu mõnele teisele kojale, mis lahendaks asja teises koosseisus ja teeks tühistatud kohtuotsuse punktide osas uue otsuse; |
| --- | --- |

—

eelnevast tulenevalt tühistada või tunnistada mittekohaldatavaks 2012. aasta suhtes kehtestatud suunised; kohustada EIP-d hüvitama Carlo De Nicolale tekitatud kahju, mida nõuti kohtuasja algatavas hagiavalduses või teise võimalusena saata kohtuasi tagasi uueks arutamiseks Avaliku Teenistuse Kohtu mõnele teisele kojale, mis lahendaks asja teises koosseisus ja teeks tühistatud kohtuotsuse punktide osas uue otsuse;

| — | mõista kohtukulud välja vastustajalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja vastustajalt.

Väited ja peamised argumendid

Käesolevas asjas on esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (ainukohtunik) 18. detsembri 2015. aasta otsuse peale kohtuasjas De Nicola vs. Euroopa Investeerimispank (F-55/13).

Väited ja peamised argumendid on samad, mis esitati kohtuasjas T-55/16 P: De Nicola vs. Euroopa Investeerimispank.

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/38

---

12. veebruaril 2016 esitatud hagi – Coca-Cola versus EUIPO (Master)

(Kohtuasi T-61/16)

(2016/C 111/46)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Coca-Cola Company (Atlanta, Ühendriigid) (esindajad: barrister S. Malynicz ja barrister S. Baran, solicitor D. Stone ja solicitor A. Dykes)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Modern Industrial & Trading Investment Co. Ltd (Mitico) (Damaskus, Süüria)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: apellatsioonikoja menetluse teine pool

Vaidlusalune kaubamärk: sõnalist osa „Master” sisaldav Euroopa Liidu kujutismärk – registreerimistaotlus nr 9 091 612

Menetlus EUIPO-s: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO neljanda apellatsioonikoja 2. detsembri 2015. aasta otsus asjas R 1251/202015-4

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista hageja kõik menetluskulud, sealhulgas käesoleva menetlusega seotud kulud välja EUIPO-lt ja Euroopa Liidu kaubamärgi taotlejalt ning jätta nende vastavad kulud nende endi kanda. |
| --- | --- |

—

mõista hageja kõik menetluskulud, sealhulgas käesoleva menetlusega seotud kulud välja EUIPO-lt ja Euroopa Liidu kaubamärgi taotlejalt ning jätta nende vastavad kulud nende endi kanda.

Väited

| — | Määruse nr 207/2009 artikli 8 lõike 5 punkti b rikkumine; |
| --- | --- |

—

Määruse nr 207/2009 artikli 8 lõike 5 punkti b rikkumine;

| — | Määruse nr 207/2009 artikli 65 lõike 6 rikkumine; |
| --- | --- |

—

Määruse nr 207/2009 artikli 65 lõike 6 rikkumine;

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/39 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/39

---

15. veebruaril 2016 esitatud hagi – Wieromiejczyk versus EUIPO (Tasty Puff)

(Kohtuasi T-64/16)

(2016/C 111/47)

Kohtumenetluse keel: poola

Pooled

Hageja: Michał Wieromiejczyk (Pabianice, Poola) (esindaja: radca prawny R. Rumpel)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusalune disainilahendus: sõnalist osa „Tasty Puff” sisaldav Euroopa Liidu kujutismärk – registreerimistaotlus nr 13 072 061

Vaidlustatud otsus: EUIPO viienda apellatsioonikoja 5. novembri 2015. aasta otsus asjas R 3058/2014-5

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada hagi põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada hagi põhjendatuks;

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | muuta vaidlustatud otsust nii, et EUIPO peab tunnustama kaubamärgi nr 13 072 061 „Tasty Puff” õigusi; |
| --- | --- |

—

muuta vaidlustatud otsust nii, et EUIPO peab tunnustama kaubamärgi nr 13 072 061 „Tasty Puff” õigusi;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väited

| — | Määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punktide b ja c rikkumine; |
| --- | --- |

—

Määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punktide b ja c rikkumine;

| — | Määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 2 rikkumine. |
| --- | --- |

—

Määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 2 rikkumine.

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/39 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/39

---

15. veebruaril 2016 esitatud hagi – fleur ami versus EUIPO – 8 Seasons Design (Lambid)

(Kohtuasi T-67/16)

(2016/C 111/48)

Hagiavalduse keel: saksa

Pooled

Hageja: fleur ami GmbH (Willich, Saksamaa) (esindaja: advokaat B. Potthoff)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: 8 Seasons Design GmbH (Eschweiler, Saksamaa)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse disainilahenduse omanik: hageja

Vaidlusalune disainilahendus: ühenduse disainilahendus „Lambid” – registreerimistaotlus nr 2 252 213-0002

Vaidlustatud otsus: EUIPO kolmanda apellatsioonikoja 1. detsembri 2014. aasta otsus asjas R 2164/2014-3

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | teise võimalusena määrata kohtuistungi kuupäev; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena määrata kohtuistungi kuupäev;

| — | jätta EUIPO kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja hageja kohtukulud. |
| --- | --- |

—

jätta EUIPO kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja hageja kohtukulud.

Väide

| — | Määruse nr 6/2002 artikli 6 rikkumine. |
| --- | --- |

—

Määruse nr 6/2002 artikli 6 rikkumine.

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/40

---

15. veebruaril 2016 esitatud hagi – Deichmann versus EUIPO – Munich (risti kujutis spordijalatsi küljel)

(Kohtuasi T-68/16)

(2016/C 111/49)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Deichmann SE (Essen, Saksamaa) (esindaja: advokaat C. Onken)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Munich, SL (Capellades, Hispaania)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: apellatsioonikoja menetluse teine pool

Vaidlusalune kaubamärk: liidu kujutismärk (risti kujutis spordijalatsi küljel) – liidu kaubamärk nr 2 923 852

Menetlus EUIPO-s: tühistamismenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO neljanda apellatsioonikoja 4. detsembri 2015. aasta otsus asjas R R 2345/2014-4

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt ja apellatsioonikoja menetluse teiselt poolelt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt ja apellatsioonikoja menetluse teiselt poolelt.

Väited

| — | Määruse nr 207/2009 artikli 15 lõike 1 punkti a rikkumine; |
| --- | --- |

—

Määruse nr 207/2009 artikli 15 lõike 1 punkti a rikkumine;

| — | määruse nr 207/2009 artikli 51 lõike 1 punkti a rikkumine. |
| --- | --- |

—

määruse nr 207/2009 artikli 51 lõike 1 punkti a rikkumine.

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/41 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/41

---

Carlo De Nicola 17. veebruaril 2016 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 18. detsembri 2015. aasta otsuse peale kohtuasjas F-104/13: De Nicola versus EIP

(Kohtuasi T-70/16 P)

(2016/C 111/50)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: Carlo De Nicola (Strassen, Luksemburg) (esindaja: advokaat G. Ferabecoli)

Teine menetluspool: Euroopa Investeerimispank (EIP)

Nõuded

Apellatsioonkaebuse esitaja palub Üldkohtul:

| — | rahuldada käesolev apellatsioonkaebus ja muuta osaliselt vaidlustatud kohtuotsust, tühistades resolutsiooni punkt 2 ning kohtuotsuse punktid 13–17, 57–60 ja 62–68; |
| --- | --- |

—

rahuldada käesolev apellatsioonkaebus ja muuta osaliselt vaidlustatud kohtuotsust, tühistades resolutsiooni punkt 2 ning kohtuotsuse punktid 13–17, 57–60 ja 62–68;

| — | eelnevast tulenevalt tuvastada, et EIP ahistas Carlo De Nicolat ning kohustada EIP-d hüvitama Carlo De Nicolale tekitatud kahju või teise võimalusena saata kohtuasi tagasi uueks arutamiseks Avaliku Teenistuse Kohtu mõnele teisele kojale, mis lahendaks asja teises koosseisus ja teeks tühistatud kohtuotsuse punktide osas uue otsuse. Arvestada nõutud arstliku kontrolli tegemisega; |
| --- | --- |

—

eelnevast tulenevalt tuvastada, et EIP ahistas Carlo De Nicolat ning kohustada EIP-d hüvitama Carlo De Nicolale tekitatud kahju või teise võimalusena saata kohtuasi tagasi uueks arutamiseks Avaliku Teenistuse Kohtu mõnele teisele kojale, mis lahendaks asja teises koosseisus ja teeks tühistatud kohtuotsuse punktide osas uue otsuse. Arvestada nõutud arstliku kontrolli tegemisega;

| — | mõista kohtukulud välja vastustajalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja vastustajalt.

Väited ja peamised argumendid

Käesolevas asjas on esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (ainukohtunik) 18. detsembri 2015. aasta otsuse peale kohtuasjas De Nicola vs. Euroopa Investeerimispank (F-104/13).

Apellatsioonkaebuse põhjenduseks esitab apellant kolm väidet.

| 1. | Esimene väide, mis puudutab apellandi ja EIP vahelise suhte lepingulist laadi.






  — | Ta väidab selles küsimuses, et ta nõudis kahju hüvitamist EIP lepingulise vastutuse alusel, mitte Euroopa Liidu lepinguvälise vastutuse alusel. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, mis puudutab apellandi ja EIP vahelise suhte lepingulist laadi.

—

Ta väidab selles küsimuses, et ta nõudis kahju hüvitamist EIP lepingulise vastutuse alusel, mitte Euroopa Liidu lepinguvälise vastutuse alusel.

| 2. | Teine väide, mis puudutab ahistamise asetleidmise tuvastamise nõuet






  — | Selle kohta väidab apellant eelkõige, et Avaliku teenistuse Kohus ei oleks tohtinud täitmata jätta oma uurimiskohustust ahistamise väite osas, mistõttu on ta täiesti õigusvastaselt järeldanud, et ahistamise asetleidmise tuvastamise nõue on vastuvõetamatu. Faktiliste asjaolude õiguslik kontroll ja nende kvalifikatsioon on muu hulgas oluline „eeltingimus”, et hiljem määrata kindlaks hüvitis väidetavalt tekitatud kahju eest. |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide, mis puudutab ahistamise asetleidmise tuvastamise nõuet

—

Selle kohta väidab apellant eelkõige, et Avaliku teenistuse Kohus ei oleks tohtinud täitmata jätta oma uurimiskohustust ahistamise väite osas, mistõttu on ta täiesti õigusvastaselt järeldanud, et ahistamise asetleidmise tuvastamise nõue on vastuvõetamatu. Faktiliste asjaolude õiguslik kontroll ja nende kvalifikatsioon on muu hulgas oluline „eeltingimus”, et hiljem määrata kindlaks hüvitis väidetavalt tekitatud kahju eest.

| 3. | Kolmas väide nõude kohta, et EIP-lt mõistetaks ahistamise eest välja kahju hüvitis






  — | Selle kohta väidab apellant, et käesolevas asjas on täidetud tingimused selleks, et Euroopa Kohus uuriks teavet ja tunnustaks õigust hüvitisele tekitatud kahju eest. |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide nõude kohta, et EIP-lt mõistetaks ahistamise eest välja kahju hüvitis

—

Selle kohta väidab apellant, et käesolevas asjas on täidetud tingimused selleks, et Euroopa Kohus uuriks teavet ja tunnustaks õigust hüvitisele tekitatud kahju eest.

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/42 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/42

---

Üldkohtu 3. veebruari 2016. aasta määrus – Experience Hendrix versus JH Licence (Jimi Hendrix)

(Kohtuasi T-357/14) (1)

(2016/C 111/51)

Kohtumenetluse keel: saksa

Kolmanda koja president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 253, 4.8.2014.

---

Avaliku Teenistuse Kohus

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/43 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/43

---

Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 17. veebruari 2016. aasta otsus – DE versus EMA

(Kohtuasi F-58/14) (1)

((Avalik teenistus - Ajutine teenistuja - Tähtajalise lepingu pikendamata jätmine - Muude teenistujate teenistustingimuste artikli 8 esimene lõik - Teenistuja täidetavate ülesannete oluline muutmine - Karjääri katkemine - Tähtajalise lepingu tähtajatuks lepinguks ümberkvalifitseerimine - Välistamine))

(2016/C 111/52)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: DE (esindajad: advokaadid S. Rodrigues ja A. Blot)

Kostja: Euroopa Ravimiamet (EMA) (esindajad: S. Marino, T. Jabłoński ja N. Rampal Olmedo ning advokaadid D. Waelbroeck ja A. Duron, hiljem S. Marino, T. Jabłoński, F. Cooney ja N. Rampal Olmedo ning advokaadid D. Waelbroeck ja A. Duron)

Ese

Nõue tühistada otsus jätta hageja ajutise teenistuja leping pikendamata ja nõue mõista välja hüvitis väidetavalt tekitatud kahju eest.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta DE kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Ravimiameti kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta DE kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Ravimiameti kohtukulud.

---

(1)  ELT C 292, 1.9.2014, lk 63.

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/43 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/43

---

13. novembril 2015 esitatud hagi – ZZ jt versus komisjon

(Kohtuasi F-140/15)

(2016/C 111/53)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hagejad: ZZ jt (esindaja: advokaat C. Cortese)

Kostja: Euroopa Komisjon

Hagi ese ja sisu

Nõue tühistada komisjoni otsus, millega muudetakse hagejale määratud toitjakaotuspensioni ja tema kolmele lapsele määratud orvupensioni suurust.

Hagejate nõuded

| — | tühistada Euroopa Komisjoni üksuse PMO.4 juhataja muudatusteade nr 3, milles on ära toodud kaebajale määratud toitjakaotuspensioni ja tema kolmele lapsele määratud orvupensioni uus suurus ning mis tehti hagejale teatavaks 6. veebruaril 2015; teate põhjendustes viidatakse ametisse nimetava asutuse 3. augusti 2015. aasta otsusele, millega kaebus jäeti rahuldamata; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Komisjoni üksuse PMO.4 juhataja muudatusteade nr 3, milles on ära toodud kaebajale määratud toitjakaotuspensioni ja tema kolmele lapsele määratud orvupensioni uus suurus ning mis tehti hagejale teatavaks 6. veebruaril 2015; teate põhjendustes viidatakse ametisse nimetava asutuse 3. augusti 2015. aasta otsusele, millega kaebus jäeti rahuldamata;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/44 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/44

---

26. novembril 2015 esitatud hagi – ZZ versus EIP

(Kohtuasi F-145/15)

(2016/C 111/54)

Kohtumenetluse keel: rootsi

Pooled

Hageja: ZZ (esindaja: advokaat E. Nordh)

Kostja: Euroopa Investeerimispank (EIP)

Hagi ese ja sisu

Nõue tühistada hageja 2014. aasta hindamisaruanne ning mõista välja hüvitis väidetavalt tekitatud mittevaralise kahju eest.

Hageja nõuded

| — | tühistada kostja otsus, mis puudutab hageja 2014. aasta hindamist, sealhulgas töötasu suurenemise otsus, lisatasu maksmine ja edutamine selle hindamise raames, ning sellest tulenev 2014. aasta hindamisaruanne, mis sisaldab nii hageja 2014. aasta sooritust puudutavat osa kui ka talle 2015. aastaks määratud eesmärke puudutavat osa; |
| --- | --- |

—

tühistada kostja otsus, mis puudutab hageja 2014. aasta hindamist, sealhulgas töötasu suurenemise otsus, lisatasu maksmine ja edutamine selle hindamise raames, ning sellest tulenev 2014. aasta hindamisaruanne, mis sisaldab nii hageja 2014. aasta sooritust puudutavat osa kui ka talle 2015. aastaks määratud eesmärke puudutavat osa;

| — | mõista kostjalt hageja kasuks mittevaralise kahju hüvitamiseks välja 150 000 eurot, millele lisanduvad intressid; |
| --- | --- |

—

mõista kostjalt hageja kasuks mittevaralise kahju hüvitamiseks välja 150 000 eurot, millele lisanduvad intressid;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/44 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/44

---

28. detsembril 2015 esitatud hagi – ZZ versus Euroopa välisteenistus

(Kohtuasi F-153/15)

(2016/C 111/55)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hagejad: ZZ jt (esindaja: advokaadid N. de Montigny ja J.-N. Louis)

Kostja: Euroopa välisteenistus

Hagi ese ja sisu

Nõue tühistada Euroopa välisteenistuse otsus, mis sisaldub hagejate töötasu tõendites ning mis seisneb 25 %–20 % võrra elamistingimuste eest makstava toetuse esmakordses vähendamises, kohaldades peadirektori otsust.

Hagejate nõuded

| — | tunnistada Euroopa välisteenistuse peadirektori 23. veebruari 2015. aasta otsus hagejatele kohaldamatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada Euroopa välisteenistuse peadirektori 23. veebruari 2015. aasta otsus hagejatele kohaldamatuks;

| — | seetõttu tühistada 2015. aasta töötasu tõendid ja järgnevad tõendid osas, milles need kohaldavad 20 %-list elamistingimuste eest makstavat toetust; |
| --- | --- |

—

seetõttu tühistada 2015. aasta töötasu tõendid ja järgnevad tõendid osas, milles need kohaldavad 20 %-list elamistingimuste eest makstavat toetust;

| — | mõista kohtukulud välja Euroopa välisteenistuselt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Euroopa välisteenistuselt.

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/45

---

6. jaanuaril 2016 esitatud hagi – ZZ versus parlament

(Kohtuasi F-1/16)

(2016/C 111/56)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: ZZ (esindaja: advokaadid S. Orlandi ja T. Martin)

Kostja: Euroopa Parlament

Hagi ese ja sisu

Nõue tühistada Euroopa Parlamendi otsus mitte kanda hageja nime nende ametnike nimekirja, kes valiti osalema 2014. aastal toimunud kvalifitseerimise koolituskavas.

Hageja nõuded

| — | tühistada ametisse nimetava asutuse 27. märtsi 2015. aasta otsus mitte kanda hageja nime nende ametnike nimekirja, kes valiti osalema 2014. aastal toimunud kvalifitseerimise koolituskavas; |
| --- | --- |

—

tühistada ametisse nimetava asutuse 27. märtsi 2015. aasta otsus mitte kanda hageja nime nende ametnike nimekirja, kes valiti osalema 2014. aastal toimunud kvalifitseerimise koolituskavas;

| — | mõista kohtukulud välja Euroopa Parlamendilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Euroopa Parlamendilt.

---

| 29.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 111/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 111/45

---

Avaliku Teenistuse Kohtu 18. veebruari 2016. aasta määrus – Sesma Merino versus Siseturu Ühtlustamise Amet

(Kohtuasi F-125/13) (1)

(2016/C 111/57)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Esimese koja president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 129, 28.4.2014, lk 37.

---