# Eiropas Savienības C 115/2016

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 115 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 59. sējums2016. gada 1. aprīlis |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 115

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

59. sējums2016. gada 1. aprīlis

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 115/01 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7874 – Warburg Pincus/General Atlantic/UniCredit/Pioneer US) (
  1
  ) | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2016/C 115/01

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7874 – Warburg Pincus/General Atlantic/UniCredit/Pioneer US) (
  1
  )

Warburg Pincus/General Atlantic/UniCredit/Pioneer US

1

1

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2016/C 115/02 | Paziņojums to personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā (KĀDP) 2015/1333, kurš grozīts ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2016/478, un Padomes Regulā (ES) 2016/44, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2016/466 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā | 2 |
| 2016/C 115/03 | Paziņojums to attiecīgo personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Regulā (ES) 2016/44 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā | 3 |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 115/04 | Euro maiņas kurss | 4 |
| 2016/C 115/05 | Komisijas paziņojums – Direktīvas 2000/59/EK par ostas iekārtām, kas paredzētas kuģu atkritumu un kravu atlieku uzņemšanai, interpretācijas vadlīnijas | 5 |
| 2016/C 115/06 | Komisijas Lēmums (2016. gada 31. marts) par Vecāko darba inspektoru komitejas locekļu iecelšanu uz jaunu pilnvaru termiņu | 17 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2016/C 115/07 | Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu | 20 |
| 2016/C 115/08 | Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu | 20 |
| 2016/C 115/09 | Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu | 21 |
| 2016/C 115/10 | Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu | 21 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2016/C 115/02

Paziņojums to personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā (KĀDP) 2015/1333, kurš grozīts ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2016/478, un Padomes Regulā (ES) 2016/44, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2016/466 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

2

2016/C 115/03

Paziņojums to attiecīgo personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Regulā (ES) 2016/44 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

3

Eiropas Komisija

2016/C 115/04

Euro maiņas kurss

4

2016/C 115/05

Komisijas paziņojums – Direktīvas 2000/59/EK par ostas iekārtām, kas paredzētas kuģu atkritumu un kravu atlieku uzņemšanai, interpretācijas vadlīnijas

5

2016/C 115/06

Komisijas Lēmums (2016. gada 31. marts) par Vecāko darba inspektoru komitejas locekļu iecelšanu uz jaunu pilnvaru termiņu

17

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2016/C 115/07

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

20

2016/C 115/08

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

20

2016/C 115/09

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

21

2016/C 115/10

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

21

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 115/11 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7988 – Rhône Capital / AP / GardaWorld Security) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 22 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 115/12 | Paziņojums Nayef Salam Muhammad Ujaym Al-Hababi ievērībai, kurš ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/473 ir pievienots sarakstam, kas minēts 2., 3. un 7. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar ISIL (Da'esh) un Al-Qaida organizācijām | 23 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2016/C 115/11

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7988 – Rhône Capital / AP / GardaWorld Security) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Rhône Capital

AP

GardaWorld Security

1

22

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2016/C 115/12

Paziņojums Nayef Salam Muhammad Ujaym Al-Hababi ievērībai, kurš ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/473 ir pievienots sarakstam, kas minēts 2., 3. un 7. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar ISIL (Da'esh) un Al-Qaida organizācijām

Nayef Salam Muhammad Ujaym Al-Hababi

ISIL

Da'esh

Al-Qaida

23

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 1.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 115/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 115/1

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.7874 – Warburg Pincus/General Atlantic/UniCredit/Pioneer US)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2016/C 115/01)

Komisija 2016. gada 22. martā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32016M7874. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32016M7874. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 1.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 115/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 115/2

---

Paziņojums to personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā (KĀDP) 2015/1333, kurš grozīts ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2016/478, un Padomes Regulā (ES) 2016/44, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2016/466 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

(2016/C 115/02)

Turpmāk tekstā izklāstītā informācija tiek darīta zināma to personu ievērībai, kas ir minētas II un IV pielikumā Padomes Lēmumam (KĀDP) 2015/1333 (1), kurš grozīts ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2016/478 (2), un III pielikumā Padomes Regulai (ES) 2016/44 (3) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā.

Eiropas Savienības Padome ir nolēmusi, ka minētajos pielikumos uzskaitītās personas būtu jāiekļauj tādu personu un vienību sarakstā, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Lēmumā (KĀDP) 2015/1333 un Regulā (ES) 2016/44 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā.

Attiecīgo personu uzmanība tiek vērsta uz to, ka pastāv iespēja iesniegt pieteikumu attiecīgās(-o) dalībvalsts(-u) kompetentajām iestādēm, kā norādīts Regulas (ES) 2016/44 IV pielikumā minētajās tīmekļa vietnēs, lai saņemtu atļauju izmantot iesaldētos līdzekļus pamatvajadzību nodrošināšanai vai konkrētiem maksājumiem (sk. regulas 8. pantu).

Attiecīgās personas, pievienojot apliecinošus dokumentus, var iesniegt Padomei lūgumu pārskatīt lēmumu par viņu iekļaušanu minētajā sarakstā, nosūtot to uz šādu adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG C 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union

General Secretariat

DG C 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu

Attiecīgo personu uzmanība tiek vērsta arī uz iespēju apstrīdēt Padomes lēmumu Eiropas Savienības Vispārējā tiesā saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Līguma par Eiropas Savienības darbību 275. panta otrajā daļā un 263. panta ceturtajā un sestajā daļā.

---

(1)  OV L 206, 1.8.2015., 34. lpp.

(2)  OV L 85, 1.4.2016., 48. lpp.

(3)  OV L 12, 19.1.2016., 1. lpp.

---

| 1.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 115/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 115/3

---

Paziņojums to attiecīgo personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Regulā (ES) 2016/44 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

(2016/C 115/03)

Datu subjektu uzmanība tiek vērsta uz šādu informāciju saskaņā ar 12. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 45/2001 (1):

Datu apstrādes darbības tiesiskais pamats ir Padomes Regula (ES) 2016/44 (2).

Šīs apstrādes darbības datu pārzinis ir Eiropas Savienības Padome, ko pārstāv Padomes Ģenerālsekretariāta C ĢD (Ārlietas, paplašināšanās un civilā aizsardzība) ģenerāldirektors, un struktūrvienība, kurai uzticēta apstrādes darbība, ir C ĢD 1C nodaļa, ar kuru var sazināties šādā adresē:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DGC 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union

General Secretariat

DGC 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu

Datu apstrādes darbības mērķis ir izveidot un atjaunināt to personu sarakstu, uz kurām attiecas ierobežojošie pasākumi saskaņā ar Regulu (ES) 2016/44.

Datu subjekti ir fiziskas personas, kuras atbilst minētajā regulā izklāstītajiem kritērijiem iekļaušanai sarakstā.

Savāktie personas dati aptver datus, kas vajadzīgi, lai pareizi identificētu attiecīgo personu, pamatojumu iekļaušanai sarakstā un citus ar to saistītus datus.

Savāktos personas datus var pēc vajadzības sniegt arī Eiropas Ārējās darbības dienestam un Komisijai.

Neskarot ierobežojumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 45/2001 20. panta 1. punkta a) un d) apakšpunktā, uz piekļuves lūgumiem, kā arī uz lūgumiem veikt labojumu vai uz iebildumiem atbilde tiks sniegta saskaņā ar Padomes Lēmuma 2004/644/EK (3) 5. iedaļu.

Personas datus glabā 5 gadus no brīža, kad datu subjekts ir svītrots no tādu personu saraksta, uz kurām attiecas aktīvu iesaldēšana, vai kad ir beidzies pasākuma derīguma termiņš, vai uz tiesvedības laiku, ja tāda bijusi sākta.

Datu subjekti var vērsties pie Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001.

---

(1)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

(2)  OV L 12, 19.1.2016., 1. lpp.

(3)  OV L 296, 21.9.2004., 16. lpp.

---

Eiropas Komisija

| 1.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 115/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 115/4

---

Euro maiņas kurss (1)

2016. gada 31. marts

(2016/C 115/04)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1385 |
| JPY | Japānas jena | 127,90 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4512 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,79155 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,2253 |
| CHF | Šveices franks | 1,0931 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,4145 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 27,051 |
| HUF | Ungārijas forints | 314,12 |
| PLN | Polijas zlots | 4,2576 |
| RON | Rumānijas leja | 4,4718 |
| TRY | Turcijas lira | 3,2118 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4807 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4738 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,8282 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6411 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5304 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 294,88 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 16,7866 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,3514 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5255 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 024,84 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,4078 |
| PHP | Filipīnu peso | 52,284 |
| RUB | Krievijas rublis | 76,3051 |
| THB | Taizemes bāts | 40,018 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 4,1174 |
| MXN | Meksikas peso | 19,5903 |
| INR | Indijas rūpija | 75,4298 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1385

JPY

Japānas jena

127,90

DKK

Dānijas krona

7,4512

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,79155

SEK

Zviedrijas krona

9,2253

CHF

Šveices franks

1,0931

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

9,4145

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

27,051

HUF

Ungārijas forints

314,12

PLN

Polijas zlots

4,2576

RON

Rumānijas leja

4,4718

TRY

Turcijas lira

3,2118

AUD

Austrālijas dolārs

1,4807

CAD

Kanādas dolārs

1,4738

HKD

Hongkongas dolārs

8,8282

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6411

SGD

Singapūras dolārs

1,5304

KRW

Dienvidkorejas vona

1 294,88

ZAR

Dienvidāfrikas rands

16,7866

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,3514

HRK

Horvātijas kuna

7,5255

IDR

Indonēzijas rūpija

15 024,84

MYR

Malaizijas ringits

4,4078

PHP

Filipīnu peso

52,284

RUB

Krievijas rublis

76,3051

THB

Taizemes bāts

40,018

BRL

Brazīlijas reāls

4,1174

MXN

Meksikas peso

19,5903

INR

Indijas rūpija

75,4298

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 1.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 115/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 115/5

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Direktīvas 2000/59/EK par ostas iekārtām, kas paredzētas kuģu atkritumu un kravu atlieku uzņemšanai, interpretācijas vadlīnijas

(2016/C 115/05)

Kopsavilkums

Pamatojoties uz pieredzi, kas pēdējo piecpadsmit gadu laikā gūta, uzraugot un novērtējot, kā tiek īstenota Direktīva 2000/59/EK par ostas iekārtām, kas paredzētas kuģu atkritumu un kravu atlieku uzņemšanai (1), Komisija pārredzamības un juridiskās noteiktības interesēs ir nolēmusi publicēt dažu būtisku direktīvas noteikumu interpretāciju.

Šis Komisijas paziņojums ir sniegts, lai izskaidrotu Komisijas viedokli par to, kā būtu jāīsteno daži noteikumi. Tā nolūks nav pārskatīt direktīvu vai skart Tiesas jurisdikciju interpretācijas jautājumos.

Paziņojuma sākumā noteikti galvenie pienākumi, kas paredzēti, lai nodrošinātu pietiekamas un atbilstošas atkritumu uzņemšanas iekārtas ostās, un kā tas būtu jāatspoguļo visaptverošajos atkritumu uzņemšanas un apstrādes plānos attiecībā uz katru ostu saskaņā ar direktīvas I pielikumā noteiktajām prasībām.

Pēc tam ir izskatīti galvenie pienākumi attiecībā uz šo iekārtu faktisko lietošanu: prasība piegādāt kuģu atkritumus ostas iekārtām, pirms kuģis var izbraukt no ostas, un izņēmums no šīs prasības, ja atkritumu uzglabāšanai paredzētais tilpums uz kuģa ir pietiekams visu kuģa atkritumu uzglabāšanai.

Visbeidzot, Komisijas paziņojums sniedz norādījumus, kā piemērot atbrīvojumus no galvenajiem pienākumiem, kas paredzēti direktīvā.

1.   IEVADS

Direktīva 2000/59/EK par ostas iekārtām, kas paredzētas kuģu atkritumu un kravu atlieku uzņemšanai (turpmāk “direktīva” vai “Direktīva par atkritumu uzņemšanas iekārtām ostās”), saskaņo ES tiesību aktus ar starptautiskajām saistībām, kas paredzētas MARPOL konvencijā. Kopš pieņemšanas MARPOL konvencija ir grozīta vairākas reizes, pakāpeniski virzoties uz to, lai pilnībā aizliegtu atkritumu izkraušanu jūrā, un ir gūtas jaunas atziņas par to, kā atkritumu izkraušana jūrā ietekmē jūras ekosistēmas.

Galvenais direktīvas mērķis ir samazināt kuģu atkritumu un kravu atlieku izkraušanu jūrā, tādējādi uzlabojot jūras vides aizsardzību. Tā, piemēram, direktīva ir svarīgs instruments, lai panāktu “ekoloģiskāku” jūras transportu, kā izklāstīts Komisijas paziņojumā “Stratēģiskie mērķi un rekomendācijas ES jūras transporta politikai 2018. gada perspektīvā”, kura ieteikumu starpā ietverts ilgtermiņa mērķis “jūras transports bez atkritumiem un bez emisijām” (2). Direktīva ir arī galvenais ES juridiskais instruments, lai samazinātu jūras vides piegružojumu no jūras avotiem saskaņā ar 7. vides rīcības programmu (3) un starptautiskajām saistībām, ko uzņēmusies ES un tās dalībvalstis.

Komisija laika gaitā ir izvērtējusi direktīvas īstenošanu un efektivitāti. 2015. gadā tika arī veiksmīgi pabeigts Direktīvas 2000/59/EK Normatīvās atbilstības un izpildes programmas (REFIT) novērtējums (4). Novērtējumā vērtēta direktīvas atbilstība, lietderība, efektivitāte, ES pievienotā vērtība un saskaņotība, un ir gūti apstiprinājumi, ka dalībvalstis, īstenojot dažus būtiskus direktīvas aspektus un prasības, gadu gaitā ir izstrādājušas dažādas interpretācijas un praksi, jo īpaši attiecībā uz kuģu atkritumu obligāto nodošanu (7. pants), atbrīvojumu piemērošanu (9. pants) un atkritumu uzņemšanas un apstrādes (WRH) plānu izstrādāšanu (5. pants). Novērtējumā secināts, ka šīs atšķirības interpretācijā un īstenošanā rada šķēršļus direktīvas efektivitātes panākšanai.

Šis Komisijas paziņojums atspoguļo Komisijas izpratni par dažiem direktīvas noteikumiem saskaņā ar spēkā esošajiem starptautiskajiem un ES tiesību aktiem (5). Tā mērķis ir sniegt dalībvalstīm norādījumus par to, kā interpretēt un īstenot šos noteikumus. Tā nolūks nav pārskatīt direktīvu vai skart Tiesas jurisdikciju interpretācijas jautājumos.

2.   ATKRITUMU UZŅEMŠANAS IEKĀRTAS OSTĀS

2.1.   Atbilstība

Direktīvas 4. pants paredz, ka dalībvalstīm jānodrošina ostās atkritumu uzņemšanas iekārtu pieejamība, “neradot kuģu nevajadzīgu aizkavēšanos, (..) atbilstīgi to kuģu vajadzībām, kuri parasti izmanto attiecīgo ostu”. Lai noteiktu šādu atbilstību, direktīva atsaucas uz spēju uzņemt kuģu atkritumus un kravu atliekas atbilstīgi to veidam un daudzumam no kuģiem, “kuri parasti izmanto attiecīgo ostu”, ņemot vērā:

| — | ostas izmantotāju operatīvās vajadzības, |
| --- | --- |

—

ostas izmantotāju operatīvās vajadzības,

| — | ostas lielumu un ģeogrāfisko izvietojumu, |
| --- | --- |

—

ostas lielumu un ģeogrāfisko izvietojumu,

| — | to kuģu veidu, kuri piestāj ostā, |
| --- | --- |

—

to kuģu veidu, kuri piestāj ostā,

| — | atbrīvojumus, kas paredzēti 9. pantā. |
| --- | --- |

—

atbrīvojumus, kas paredzēti 9. pantā.

Jēdziens “atbilstība” ir sīkāk skaidrots gan starptautiskā līmenī (6), gan reģionālā līmenī (7). Sniedzot paskaidrojumus par dažādiem iekārtu atbilstības aspektiem, Komisija ņēma vērā norādījumus, ko sniegušas minētās organizācijas.

No vienas puses, atbilstība attiecas uz ekspluatācijas apstākļiem, t. i., lai tiktu panākta atbilstība to kuģu vajadzībām, kas parasti piestāj ostās, un netraucētu kuģiem, kas izmanto iekārtas, kā arī attiecībā uz iekārtu vides vadību, no otras puses.

Attiecībā uz nepieciešamajiem ekspluatācijas apstākļiem Komisija uzsver, ka iekārtu nodrošināšana pati par sevi ne vienmēr nenozīmē, ka iekārtas ir atbilstīgas. Neizdevīgs izvietojums, sarežģītas procedūras, ierobežota pieejamība un nepamatoti augstas izmaksas par sniegto pakalpojumu, tie visi ir faktori, kas var atturēt no uzņemšanas iekārtu izmantošanas. Lai atkritumu uzņemšanas iekārtas ostās varētu uzskatīt par atbilstīgām, tām jābūt pieejamām kuģa ierašanās laikā ostā, ērti izvietotām un viegli izmantojamām, jāapkalpo visu ostā parasti ienākošo kuģu atkritumu veidu plūsmas un to izmaksas nedrīkstētu būt tik augstas, lai atturētu to izmantotājus (8). Tajā pašā laikā Komisija uzsver, ka gan ostas lielums, gan ģeogrāfiskais izvietojums var ierobežot to, ko tehniski un pamatoti varētu nodrošināt atkritumu uzņemšanas un apstrādes ziņā.

Turklāt, lai panāktu atbilstību ekoloģisko raksturlielumu kritērijiem un veicinātu jūras vides uzlabošanos, iekārtām ir jānodrošina, lai kuģu atkritumu iznīcināšana notiktu ekoloģiski atbilstošā veidā. Saskaņā ar Direktīvu par atkritumu uzņemšanas iekārtām ostās kuģu atkritumi un kravu atliekas uzskatāmas par atkritumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (9)
   (10) (Atkritumu pamatdirektīvas) nozīmē. Tādējādi direktīvas 12. panta g) punktā ir paredzēts, ka kuģu atkritumu un kravu atlieku apstrādi, reģenerāciju vai iznīcināšanu veic saskaņā ar Atkritumu pamatdirektīvu un citiem attiecīgajiem ES tiesību aktiem par atkritumiem.

Videi nekaitīgas atkritumu apsaimniekošanas principi ir noteikti arī Starptautiskajā konvencijā par kontroli pār kaitīgo atkritumu robežšķērsojošo transportēšanu un to aizvākšanu (Bāzeles konvencija), kuras piemērošana ir saistoša šīs konvencijas pusēm. Bāzeles konvencijas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteikts, ka “Katrai pusei jāveic attiecīgi pasākumi, lai: (..) garantētu attiecīgu aizvākšanas objektu esamību ekoloģiski pamatotai bīstamo un citu atkritumu izmantošanai neatkarīgi no to aizvākšanas vietas”. Komisija uzskata, ka, lai gan šī konvencija neattiecas uz atkritumiem, kas rodas jūras kuģu normālas darbības rezultātā (11), pēc tam, kad atkritumi tiek piegādāti atkritumu uzņemšanas iekārtās ostās, konvencija kļūst piemērojama un iekārtas ir jāpārvalda tādā veidā, lai tiktu ievēroti principi, kas ietverti šajā konvencijā (12) un ES tiesību aktos par atkritumiem (13).

Direktīvas 4. panta 3. punktā paredzēts, ka dalībvalstis saskaņā ar procedūrām, kurām piekritusi Starptautiskā jūrniecības organizācija (SJO), nosaka ziņošanas procedūras, saskaņā ar ko ostas valstij ziņo par atkritumu uzņemšanas iekārtu iespējamo neatbilstību ostās. Turklāt 12. panta f) punkts uzliek dalībvalstīm pienākumu nodrošināt Komisijai ziņojumu kopiju par šīm iespējamām neatbilstībām.

2.2.   Atkritumu uzņemšanas un apstrādes plāni

Būtisks direktīvas elements saistībā ar atbilstīgu uzņemšanas iekārtu nodrošināšanu ostās ir pienākums izstrādāt un uzraudzīt atkritumu uzņemšanas un apstrādes plānus (waste reception and handling plans – WRH plāni) visās ostās kuģu atkritumu un kravu atlieku uzņemšanai un apstrādei. WRH plāns ir viens no galvenajiem mehānismiem direktīvas prasību īstenošanai ostu līmenī. Lai izstrādātu šādu plānu, kompetentajām iestādēm, pirmkārt, jānovērtē to kuģu vajadzības, kuri (parasti) piestāj ostā, kas ir to kompetencē, un, otrkārt, jāveic atbilstoši pasākumi, lai apmierinātu šīs vajadzības. Direktīvas 5. pantā paredzēts, ka pēc apspriešanās ar ieinteresētajām personām katrai ostai ir jāizstrādā un jāīsteno šāds plāns, ņemot vērā 4., 6., 7., 10. un 12. panta prasības.

2.2.1.   Obligātie elementi

Sīki izstrādātas prasības attiecībā uz WRH plāniem ir izklāstītas direktīvas I pielikumā. WRH plānā ir jārisina plašs jautājumu loks, tostarp tādi, kas veicina atkritumu uzņemšanas iekārtu sistēmas attīstību ostās un plāna īstenošanu.

I pielikumā no ieteicamo elementu kopuma nodalīts katrā WRH plānā iekļaujamo būtisko obligāto elementu kopums. Starp obligātajiem elementiem ir iekļauti iekārtu, atkritumu uzņemšanas un savākšanas procedūru, tarifikācijas sistēmas apraksti, kā arī apraksti par procedūrām, kas paredzētas ziņošanai par atkritumu uzņemšanas iekārtu neatbilstību ostā, un apspriešanās kārtību. Šie elementi ir daļa no informācijas, kas arī būtu jādara pieejama visiem ostas izmantotājiem.

Turklāt prasību saraksts ietver “ostas atkritumu uzņemšanas iekārtu nepieciešamības vērtējumu”. Kā uzskata Komisija, šis vērtējums būtu jābalsta uz pieejamo statistiku par to kuģu veidu un izmēru, kuri parasti piestāj ostā, un to atkritumu apmēru un veidu, kas uzņemti iepriekšējos gados (14). Komisija norāda, ka apraksts par ostā “pieņemto un apstrādāto kuģu atkritumu un kravu atlieku veidiem un daudzumiem” arī ir minēts kā obligāts elements, kas jāiekļauj WRH plānā. Ir konstatēts, ka šāds apraksts trūkst lielākajā daļā plānu, kurus Komisija novērtējusi pēdējo gadu laikā. Komisija uzskata, ka šī informācija ir būtiska, lai pareizi novērtētu atkritumu uzņemšanas iekārtu nepieciešamību un atbilstību ostā, kā tas atspoguļots WRH plānā.

Visbeidzot, WRH plāns ir arī svarīgs instruments izmaksu segšanas sistēmas piemērošanai, kuras izveidošana ir paredzēta saskaņā ar direktīvas 8. pantu. Saskaņā ar I pielikumu WRH plānā ir jāietver tarifikācijas sistēmas apraksts. Šai informācijai vajadzētu būt publiski pieejamai, un uz to attiecas notiekoša apspriešanās.

2.2.2.   Darbības joma: ostas, kurām jābūt WRH plānam

Direktīvā prasīts, lai atbilstošs WRH plāns tiktu izstrādāts katrai ostai, kas definēta kā “vieta vai ģeogrāfiska teritorija, ko veido tādas uzlabojumu konstrukcijas un aprīkojums, kas principā ļauj uzņemt kuģus, ieskaitot zvejas kuģus un izklaides kuģus”
   (15).

Ostas, kas ietilpst direktīvas darbības jomā, ir ostas, kurās parasti ierodas kuģi, uz kuriem attiecas direktīva (16), proti, visi kuģi, kuri piestāj vai darbojas kādas dalībvalsts ostā, izņemot visus karakuģus, jūras kara palīgkuģus vai citus kuģus, kas pieder kādai valstij vai ko kāda valsts ekspluatē un izmanto valsts nekomerciālos nolūkos (17). Zvejas kuģi un izklaides kuģi arī ietilpst direktīvas darbības jomā, un līdz ar to arī ostas, kurās ierodas šie kuģi.

Tādējādi, ņemot vērā direktīvas darbības jomu, WRH plāni var ievērojami atšķirties detalizācijas un tvēruma ziņā, ņemot vērā to, vai attiecīgā osta ir liela tirdzniecības osta, vai maza zvejas vai jahtu osta. Daži no elementiem, kas uzskaitīti I pielikumā, var būt tikai daļēji attiecināmi uz mazākām ostām ar samazinātu atkritumu plūsmu vai ar ļoti specializētiem kuģniecības pakalpojumiem. Komisija uzskata, ka tas, ko var uzskatīt par “atbilstīgu” attiecīgai ostai, ir atkarīgs no tās lieluma, ģeogrāfiskā izvietojuma un darbībām, ko veic šajā ostā, un tas arī nosaka katra plāna detalizācijas pakāpi.

Saskaņā ar direktīvas 5. panta 2. punktu WRH plānam var būt reģionāls raksturs. Šis ir gadījums, kad WRH plāns tiek izstrādāts vairākām ostām, apvienojot būtiskos elementus vienā reģionālā plānā. Atkritumu apsaimniekošanas plānošana ostā, pamatojoties uz reģionālu vienošanos, var būt risinājums, ja tā tiek veikta tādā veidā, lai nodrošinātu, ka kuģiem nav nekādu stimulu atkritumu izkraušanai jūrā. Šādu reģionālo plānu izstrādē ir svarīgi, lai attiecīgajiem kuģiem būtu pietiekams tilpums kuģa atkritumu uzglabāšanai ceļā starp piestāšanas ostām, kā paredzēts direktīvas 7. panta 2. punktā. Šādai plānošanai ir nepieciešama cieša sadarbība starp dalībvalstīm attiecīgajā reģionā (18).

Ja ir izstrādāts reģionālais plāns, kas aptver vairākas ostas un tiek īstenots reģionālā līmenī, katras ostas iesaistīšanai jābūt proporcionālai tās darbības apjomam. Visos gadījumos atkritumu uzņemšanas atbilstīgu iekārtu nepieciešamība un pieejamība ostās jāprecizē katrai ostai atsevišķi.

2.2.3.   Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

Direktīvas 5. panta 1. punktā ir ietverta konkrēta prasība WRH plāna izstrādes un īstenošanas procesā apspriesties ar ieinteresētajām personām, jo īpaši ar ostas izmantotājiem (vai to pārstāvjiem). Apspriešanās procedūra, kas kā pamatprasība ir iekļauta arī I pielikumā, piedāvā ostu iestādēm metodi, kā izprast un apmierināt ostu izmantotāju vajadzības. Komisija uzskata, ka konstruktīvam dialogam starp ostas iestādi, atkritumu sektora līgumslēdzējām pusēm, ostas izmantotājiem un citām ieinteresētajām personām, piemēram, vides aizsardzības organizācijām, ir būtiska nozīme, lai sistēma darbotos pareizi, jo īpaši, lai noteiktu atbilstīgas iekārtas, kas apmierinātu to kuģu vajadzības, kuri parasti izmanto ostu. Izmantojot apspriešanos ar ieinteresētajām personām nolūkā novērtēt ostai paredzamās kuģu atkritumu plūsmas, plāna izstrādātājs var sagatavot piemērotu WRH plānu, veicot šo datu atbilstošu analīzi.

Apspriešanās, kas minētas 5. panta 1. punktā, ir sīkāk definētas I pielikumā. Kaut arī 5. pantā ir tikai atsauce uz apspriešanos par jauna WRH plāna izstrādi, direktīvas I pielikumā ir atsauce uz apspriešanos, kas “notiek”. Ņemot vērā sīki izstrādātās prasības WRH plāniem, Komisija uzskata, ka atsauce uz apspriešanos 5. panta 1. punktā būtu jāsaprot kā apspriešanās starp dalībvalstīm un ieinteresētajām personām gan plānu sākotnējās izstrādes laikā, gan pēc plānu pieņemšanas, kas arī nodrošina pamatu plānu novērtēšanai un (atkārtotai) apstiprināšanai.

2.2.4.   Novērtēšana, apstiprināšana un uzraudzība

Direktīvas 5. panta 3. punktā noteikts, ka dalībvalstis novērtē un apstiprina WRH plānus, uzrauga to īstenošanu un nodrošina to atkārtotu apstiprināšanu vismaz reizi trijos gados un pēc ievērojamām izmaiņām ostas darbībā.

—   Novērtēšana un apstiprināšana

Veicot novērtējumu, kompetentajām iestādēm būtu jāvērtē iesniegtais WRH plāns atbilstoši direktīvas par atkritumu uzņemšanas iekārtām ostās I pielikumā noteiktajām prasībām. Ja kāds no obligātajiem I pielikuma punktiem nav pienācīgi atspoguļots, tad WRH plāns nebūtu jāapstiprina un ostas iestādēm būtu jāsaņem pamatojums, lai tās nekavējoties varētu novērst neatrisinātos jautājumus.

Ostām jāveic savu WRH plānu būtiska pārskatīšana reizi trijos gados un pēc “ievērojamām” izmaiņām ostas darbībā. Šajā saistībā ir radies jautājums par to, kāda veida izmaiņas ostā jāuzskata par “ievērojamām”. Komisija uzskata, ka ievērojamas izmaiņas var ietvert kuģu skaita vai veida nozīmīgu strukturālo palielinājumu vai samazinājumu, jaunas infrastruktūras attīstīšanu ostā, izmaiņas atkritumu uzņemšanas iekārtu nodrošināšanā ostā vai jaunas atkritumu apstrādes metodes uz kuģa.

—   Uzraudzība

Lai gan direktīva sīkumos neparedz, kā būtu jānotiek plānu īstenošanas uzraudzībai, Komisija uzskata, ka efektīva uzraudzība ir būtiska, lai nodrošinātu, ka plāns tiek pienācīgi īstenots un ka atkritumu uzņemšanas iekārtas ostās darbojas, kā paredzēts. Uzraudzības mērķis būs pārbaudīt un nodrošināt sistēmas darbību praksē saskaņā ar apstiprināto WRH plānu. Plānu īstenošanas uzraudzībā būtu jāiekļauj katras ostas ad hoc pārbaude vismaz reizi trijos gados, lai saskaņotu ar periodiskas atkārtotas apstiprināšanas nepieciešamību. Pārbaudes būtu jāveic biežāk, ja regulāri tiek saņemtas sūdzības par atkritumu uzņemšanas iekārtu neatbilstību jebkurā konkrētā ostā. Komisija atzīst, ka ostas iekārtu pārbaude bieži vien ir dažādu izpildes struktūru kompetencē un tiek īstenota saskaņā ar atšķirīgu tiesisko regulējumu, nevis to, kas piemērojams pārbaudēm uz kuģiem. Šajā saistībā Komisija uzsver integrētas sistēmas nozīmi atkritumu uzņemšanas iekārtu uzraudzībā ostās, kā paredzēts 12. pantā, kā arī labu sadarbību starp direktīvas piemērošanas uzraudzībā iesaistītajām izpildes iestādēm.

2.2.5.   Ziņošana par neatbilstību

Lai uzlabotu atkritumu uzņemšanas iekārtu darbību ostās, papildus pārredzamām apspriešanās procedūrām būtiskas ir efektīvas procedūras ziņošanai par iespējamu neatbilstību. Saskaņā ar direktīvas 4. panta 3. punktu dalībvalstīm saskaņā ar procedūrām, kurām piekritusi SJO, ir jānosaka ziņošanas procedūras, saskaņā ar kurām ostas valstij ziņo par atkritumu uzņemšanas iekārtu iespējamo neatbilstību ostā. I pielikums paredz, ka šīs procedūras ir jāiekļauj WRH plānā un jādara pieejamas visiem ostas izmantotājiem.

Tā kā ziņošanas procedūras būtu jāsaskaņo ar SJO procedūrām, Komisija uzskata, ka šim nolūkam ir lietderīgi izmantot SJO ziņošanas veidlapu (19). Paziņojums jāsniedz iespējami drīz pēc ziņošanas veidlapas aizpildīšanas, un tajā jāietver kapteiņa ziņojuma kopija kopā ar apliecinošiem dokumentiem. Ir svarīgi arī, lai būtu valsts procedūras, saskaņā ar kurām Komisijai tiktu sniegta ziņojumu kopija par neatbilstošām atkritumu uzņemšanas iekārtām ostā atbilstoši direktīvas 12. panta 1. punkta f) apakšpunktam.

3.   KUĢU ATKRITUMU NODOŠANA

3.1.   Obligātās nodošanas galvenie principi

Direktīvas 7. pants ir viens no galvenajiem direktīvas pantiem, kas veicina tās vispārējo mērķi samazināt kuģu atkritumu izkraušanu jūrā un uzlabot jūras vides aizsardzību. Tajā paredzēts vispārīgs noteikums, ka tāda kuģa kapteinis, kas piestāj kādā ES ostā, pirms izbraukšanas no minētās ostas “nodod visus kuģa atkritumus ostas uzņemšanas iekārtās”.

No šā noteikuma par obligāto nodošanu ir tikai viens izņēmums, proti, ja no obligātā paziņojuma veidlapas ir iespējams konstatēt, ka uz kuģa ir pietiekams tilpums visu kuģa atkritumu uzglabāšanai. Šajā ziņā direktīva pārsniedz pienākumus, kas noteikti MARPOL konvencijā, kura tikai paredz nodrošināt atbilstīgas uzņemšanas iekārtas ostās, bet neuzliek obligātu pienākumu izmantot šīs iekārtas, tikai to, kas ir netieši paredzēts izkraušanas normās (20). Attiecībā uz kravu atliekām direktīvas prasības ir cieši saskaņotas ar MARPOL konvencijas prasībām, jo 10. pantā ir paredzēts, ka kravu atlieku nodošana ostas uzņemšanas iekārtās notiek saskaņā ar MARPOL konvencijas noteikumiem.

3.2.   Visu atkritumu obligāta nodošana

Direktīvas 7. panta 1. punktā noteikts, ka tāda kuģa kapteinis, kas piestāj kādā ES ostā, pirms izbraukšanas no minētās ostas nodod visus kuģa atkritumus ostas uzņemšanas iekārtās.

Kuģa atkritumi ir definēti kā “visi atkritumi, ieskaitot notekūdeņus un atliekas, kas nav kravu atliekas un kas rodas kuģa ekspluatācijā, un uz ko attiecas MARPOL I, IV un V pielikums, un ar kuģa kravu saistītie atkritumi, kas noteikti MARPOL V pielikuma īstenošanas pamatnostādnēs”
   (21). Attiecībā uz kravu atliekām Komisija atzīmē, ka uz tām neattiecas vispārējā nodošanas prasība, kas paredzēta 7. pantā, bet tās jānodod saskaņā ar MARPOL konvencijas noteikumiem, kā paredzēts 10. pantā.

Tika uzdoti jautājumi par to, vai atkritumus, kurus var likumīgi izkraut jūrā saskaņā ar MARPOL izkraušanas normām un nosacījumiem, var izslēgt no nodošanas pienākuma. Tas jo sevišķi ir attiecināms uz notekūdeņiem, kurus MARPOL konvencija ļauj novadīt jūrā saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem (22).

Šajā saistībā Komisija norāda, ka viens no mērķiem, kas tika ņemti vērā šīs direktīvas pieņemšanas laikā, bija MARPOL konvencijas īstenošana (23). Turklāt Komisija atzīst, ka direktīvas (24) II pielikumā ir paredzēta atkāpe no paziņošanas prasības attiecībā uz notekūdeņiem, kurus var likumīgi novadīt jūrā saskaņā ar MARPOL konvencijas IV pielikumu (25). Tajā pašā laikā Komisija uzsver, ka vispārīgā nodošanas prasība būtu jāinterpretē, ņemot vērā direktīvas mērķus samazināt kuģu atkritumus jūrā un uzlabot jūras vides aizsardzību. Tādēļ Komisija uzskata, ka to, ko ir atļauts izkraut saskaņā ar MARPOL konvenciju, nevar automātiski izslēgt no direktīvas nodošanas prasības. Šajā saistībā ir svarīgi atzīmēt arī to, ka notekūdeņi nav izslēgti no 8. panta piemērošanas, kas nosaka maksu par kuģu atkritumiem.

Attiecībā uz 7. pantā minēto obligāto nodošanu radušies turpmāki jautājumi par to, vai atkritumi no kuģu remonta darbības ietilpst kuģu atkritumu kategorijā un vai tie jānodod atkritumu uzņemšanas iekārtās ostā. Jo īpaši tika diskutēts, ka šos atkritumus varētu kvalificēt kā “darbības atkritumus” jeb “ekspluatācijas atkritumus”, kas ietilpst MARPOL konvencijas V pielikuma darbības jomā un tiek definēti kā “visi cietie atkritumi (tostarp šķidrmēsli), uz kuriem neattiecas pārējie pielikumi un kuri tiek savākti uz klāja kuģa parastās apkopes vai ekspluatācijas laikā vai tiek izmantoti kravas iekraušanai un pārvietošanai”
   (26).

Komisija uzskata, ka atkritumi no remonta darbībām kuģu remonta dokos nebūtu jāuzskata par “kuģu atkritumiem” direktīvas izpratnē, jo tie neietilpst MARPOL konvencijas V pielikuma darbības jomā. MARPOL konvencijas V pielikuma “ekspluatācijas atkritumu” definīcija, jo īpaši atsauce uz “kuģa parasto apkopi vai ekspluatāciju”, neietver atkritumus, kas rodas no kuģu remonta darbībām, kas veiktas remonta dokos. Rezultātā atkritumi no šādām darbībām būs kuģa un kuģu remonta rūpnīcas kopēja atbildība, kam būtu jānodrošina vajadzīgie nodošanas un turpmākas apstrādes pasākumi pilnīgā saskaņā ar prasībām, kas paredzētas ES tiesību aktos par atkritumiem (27).

3.3.   Pietiekams uzglabāšanai paredzētais tilpums

Lai atvieglotu kuģu pienākumu katrā ostā nodot atkritumus, ja atkritumu daudzums uz kuģa neļauj izmantot iespēju atkritumus izkraut jūrā, 7. panta 2. punkts paredz izņēmumu no obligātās atkritumu nodošanas prasības, nosakot, ka kuģis:

“.. drīkst doties uz nākamo ostu, nenododot kuģa atkritumus, ja no informācijas, kas sniegta saskaņā ar 6. pantu un II pielikumu, izriet, ka uz kuģa ir pietiekams tilpums visu uzkrāto un plānotajā reisā uzkrājamo kuģa atkritumu uzglabāšanai līdz galamērķa ostai”.

Komisija uzsver, ka direktīvas 7. panta 2. punkts ir izņēmums no obligātās nodošanas prasības un ir jāinterpretē šauri.

Lai precīzi noteiktu uzglabāšanai paredzēto pieejamo tilpumu uz kuģa, būs jāpārbauda informācija, kas sniegta paziņojumā par atkritumiem saskaņā ar 6. pantu un II pielikumu. Saskaņā ar direktīvas 6. pantu tāda kuģa kapteinim (izņemot zvejas vai izklaides kuģi), kas dodas uz kādu ES ostu, ir pienākums aizpildīt paziņojuma veidlapu, kas paredzēta direktīvas II pielikumā, un paziņot šo informāciju kompetentajai iestādei dalībvalstī, kurā atrodas nākamā piestāšanas osta. Direktīvas II pielikumā ir iekļauts sīki izstrādāts paziņojamās informācijas saraksts, tostarp tabula, kurā norādāmi dažādu kategoriju atkritumi un kravu atliekas, kas nodoti iepriekšējā ostā (28), kā arī atkritumi, kas nododami un/vai tiek atstāti uz kuģa, norādot maksimālā uzglabāšanai paredzētā tilpuma procentuālo daļu.

28

Lai noteiktu, vai uzglabāšanai paredzētais tilpums ir pietiekams plānotajam reisam, ir arī svarīgi ņemt vērā to atkritumu daudzumu, kas var rasties uz kuģa ceļojuma laikā starp izbraukšanas ostu un nākamo piestāšanas ostu. Faktori, kas ietekmē kuģa atkritumu daudzumu, ir gan statiski (kuģa veids, izlaides gads, galvenā dzinēja jauda u. c.), gan svārstīgi (kravas daudzums uz kuģa, reisa apstākļi, maršruta plānošana, pasažieru skaits uz kuģa utt.). Ir arī vairāki faktori, kas būtiski veicina atkritumu samazināšanu uz kuģa, tostarp atkritumu pārstrāde, sadedzināšana uz kuģa, flotes dīzeļdegvielas izmantošana, un kas arī būtu jāņem vērā, nosakot, vai uzglabāšanas tilpums ir pietiekams.

Attiecībā uz katras atkritumu plūsmas atšķirīgo apstrādi, ņemot vērā to, ka direktīvas II pielikumā ietvertais paziņojums paredz sniegt informāciju par katru atkritumu veidu, kopā ar maksimālo uzglabāšanas tilpumu un atkritumu daudzumu, kas tiek atstāts uz kuģa katrā atkritumu veida kategorijā, Komisija uzskata, ka uzglabāšanas tilpums jāvērtē katram atkritumu veidam atsevišķi. Tādējādi, ja kopējais uzglabāšanas tilpums uz kuģa būtu pietiekams, bet attiecībā uz vienu vai dažiem atkritumu veidiem tas netiktu nodrošināts, kuģim netiktu ļauts doties uz nākamo piestāšanas ostu.

3.4.   Plānotā galamērķa osta

Plānotā galamērķa osta

Direktīvas 7. panta 2. punktā minēta plānotā “galamērķa osta”. Būtu jānosaka, vai “plānotā galamērķa osta” būtu jāsaprot kā “nākamā piestāšanas osta”.

Komisija atgādina, ka sistēma, kas noteikta 7. panta 2. punktā, ir sistēma “no ostas uz ostu”. Direktīvas 7. panta 2. punkta pirmā daļa attiecas uz atļauju kuģim doties uz “nākamo piestāšanas ostu”. Pamatojoties uz šo informāciju, kompetentās iestādes novērtē, vai uz kuģa ir pietiekams visu kuģa atkritumu uzglabāšanas tilpums, lai novērstu risku, ka tie tiks izkrauti jūrā ceļā uz nākamo piestāšanas ostu. Šī informācija tiek arī sniegta paziņojumā, kas jānosūta uz piestāšanas ostu pirms kuģa ierašanās, lai šī osta darītu pieejamas ostas uzņemšanas iekārtas, kas atbilst kuģa vajadzībām. 7. panta 2. punktā minētā atļauja doties uz piestāšanas ostu var attiekties tikai uz kuģa izbraukšanu uz nākamo piestāšanas ostu, bet ne tālāk par minēto ostu. Pēc šādas loģikas “galamērķa osta”, kas minēta 7. panta 2. punktā, būtu jāsaprot kā “nākamā piestāšanas osta”, jo nākamās piestāšanas ostas iestāžu kompetencē ir novērtēt, vai attiecīgais kuģis drīkst doties tālāk uz citu ostu, ņemot vērā pieejamo uzglabāšanas tilpumu.

Direktīvas 7. panta 2. punktā noteikts, ka, “ja ir pietiekams pamats domāt, ka plānotajā galamērķa ostā nav pietiekamu atkritumu uzņemšanas iekārtu vai arī galamērķa osta nav zināma, un tātad pastāv risks, ka atkritumus izkraus jūrā, dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai novērstu jūras piesārņošanu, vajadzības gadījumā, pieprasot, lai kuģis nodod atkritumus pirms izbraukšanas no ostas”.

“ja ir pietiekams pamats domāt, ka plānotajā galamērķa ostā nav pietiekamu atkritumu uzņemšanas iekārtu vai arī galamērķa osta nav zināma, un tātad pastāv risks, ka atkritumus izkraus jūrā, dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai novērstu jūras piesārņošanu, vajadzības gadījumā, pieprasot, lai kuģis nodod atkritumus pirms izbraukšanas no ostas”

Kompetentajām iestādēm tādējādi būs jānovērtē situācija plānotajā galamērķa ostā, jo īpaši tas, vai minētajā ostā ir pieejamas atbilstīgas atkritumu uzņemšanas iekārtas. Komisija atzīmē, ka tas var izrādīties sarežģīti, ja plānotā galamērķa osta atrodas ārpus ES vai nav zināma.

Direktīvas 7. panta 2. punkta piemērošanu ES ostās var uzraudzīt sistēmā “no ostas uz ostu”, ko atbalsta informācijas un uzraudzības sistēma, kas izstrādāta saskaņā ar direktīvas 12. panta 3. punktu (skatīt 3.5.2. iedaļu), tomēr tas tā nebūtu gadījumā, kad nākamā piestāšanas osta atrodas ārpus ES. Tāpēc attiecībā uz kuģiem, kas dodas uz ostām ārpus ES, Komisija uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai kompetentās iestādes pārbaudītu uzglabāšanas tilpuma pietiekamību uz kuģa, pirms ļaut šiem kuģiem izbraukt, ja atkritumi vēl atrodas uz kuģa, un – ja šāda informācija ir pieejama – SJO GISIS datubāzē pārbaudītu atkritumu uzņemšanas iekārtu pieejamību ostā (29).

GISIS

29

3.5.   Uzraudzība un izpilde

Uzraudzība un izpilde

3.5.1.   Uzraudzība

Uzraudzība

Dalībvalstīm ir pienākums pienācīgi pārbaudīt informāciju, kas sniegta kuģa paziņojuma veidlapā par atkritumiem (30). Šāda pārbaude iestādēm ļautu nodrošināt kuģiem atbilstīgas atkritumu uzņemšanas iekārtas ostā, kā arī ļautu uzraudzīt atkritumu nodošanu, tostarp novērtēt uzglabāšanas tilpumu.

30

Kā liecina Komisijas novērtējumi, pašlaik dalībvalstīs tiek piemērotas gan aktīvās, gan pasīvās apstiprināšanas procedūras, ar ko atļauj kuģim izbraukt ar kuģa atkritumiem uz klāja:

| — | aktīvā apstiprināšana – pēc attiecīgas paziņojuma par atkritumiem veidlapas pārbaudes un atkritumu uzglabāšanai uz kuģa paredzētā tilpuma pietiekamības novērtēšanas kuģiem tiek izsniegts īpašs rakstisks apstiprinājums izbraukšanai no ostas. Tas tiek noformēts kā sertifikāts vai vienkārša kuģim izsniegta izziņa, kas jāglabā uz kuģa, vai |
| --- | --- |

—

aktīvā apstiprināšana – pēc attiecīgas paziņojuma par atkritumiem veidlapas pārbaudes un atkritumu uzglabāšanai uz kuģa paredzētā tilpuma pietiekamības novērtēšanas kuģiem tiek izsniegts īpašs rakstisks apstiprinājums izbraukšanai no ostas. Tas tiek noformēts kā sertifikāts vai vienkārša kuģim izsniegta izziņa, kas jāglabā uz kuģa, vai

| — | pasīvā apstiprināšana – iejaukšanās ir paredzēta tikai tad, ja pēc attiecīga paziņojuma par atkritumiem izskatīšanas, vai arī tad, ja nav paziņojuma, ir pamats uzskatīt, ka kuģis nepilda direktīvā noteikto obligātās atkritumu nodošanas prasību. Tiek sākta atkritumu uzņemšanas iekārtu pārbaude ostā, un, ja tiek konstatēts, ka uzglabāšanas tilpums uz kuģa nav pietiekams, tam tiek lūgts pirms izbraukšanas nodot atkritumus. Visos citos gadījumos kuģis varēs kuģot uz nākamo piestāšanas ostu bez iestāžu īpaša apstiprinājuma rakstveidā vai elektroniskā formātā. |
| --- | --- |

—

pasīvā apstiprināšana – iejaukšanās ir paredzēta tikai tad, ja pēc attiecīga paziņojuma par atkritumiem izskatīšanas, vai arī tad, ja nav paziņojuma, ir pamats uzskatīt, ka kuģis nepilda direktīvā noteikto obligātās atkritumu nodošanas prasību. Tiek sākta atkritumu uzņemšanas iekārtu pārbaude ostā, un, ja tiek konstatēts, ka uzglabāšanas tilpums uz kuģa nav pietiekams, tam tiek lūgts pirms izbraukšanas nodot atkritumus. Visos citos gadījumos kuģis varēs kuģot uz nākamo piestāšanas ostu bez iestāžu īpaša apstiprinājuma rakstveidā vai elektroniskā formātā.

Ne 7. panta 2. punkts, ne 11. pants, ne 12. panta 1. punkta d) apakšpunkts neparedz skaidra apstiprinājuma izsniegšanu, lai kuģis varētu turpināt ceļu uz nākamo piestāšanas ostu. Tādēļ Komisija uzskata, ka direktīva pieļauj gan aktīvo, gan pasīvo apstiprināšanas procedūru.

3.5.2.   Informācijas un uzraudzības sistēma

Informācijas un uzraudzības sistēma

Lai palīdzētu dalībvalstīm apzināt kuģus, kas nav nodevuši atkritumus saskaņā ar direktīvu, direktīvā ir paredzēts izstrādāt atbilstošu informācijas un uzraudzības sistēmu.

Komisija ir apņēmusies izstrādāt šādu sistēmu esošajā SafeSeaNet, kas izveidota saskaņā ar Direktīvu 2002/59/EK, ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu un atceļ Padomes Direktīvu 93/75/EEK (31), un plāno sasaistīt šo sistēmu ar īpašu ziņošanas un uzraudzības moduli ostas valsts kontroles inspekciju datubāzē (THETIS), ko pārvalda EMSA.

SafeSeaNet

31

THETIS

EMSA

Sākot ar 2015. gada 1. jūniju, elektroniskā ziņošana, izmantojot valsts vienoto kontaktpunktu (National Single Window) (32), ir kļuvusi obligāta attiecībā uz iepriekšēju paziņošanu par atkritumiem, un ar to apmainās valstu iestādes, izmantojot Savienības kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu (SafeSeaNet) (33). Tālab saskaņā ar Direktīvu 2010/65/ES tika izstrādāts elektronisks paziņojums par atkritumiem kā daļa no uzņēmējdarbības noteikumiem par paziņojuma īstenošanu. Dalībvalstis un Komisija ir arī vienojušās, ka informācija par kuģiem, kas nav nodevuši kuģu atkritumus un kravu atliekas, būtu jānosūta, izmantojot SafeSeaNet
   (34). Komisija cer, ka šī sistēma būs atbalsts gan dalībvalstīm pareizā direktīvas īstenošanā, gan arī nozarei, nodrošinot efektīvu ziņošanu un samazinot uzturēšanās laiku ostās.

National Single Window

32

SafeSeaNet

33

SafeSeaNet

34

Šajā saistībā Komisija norāda, ka, lai gan II pielikumā norādītajā paziņojumā par atkritumiem vajadzīgs formāls kuģa kapteiņa paraksts, gadījumā, ja paziņojums par atkritumiem tiek sniegts elektroniski, vienlaikus nebūs nepieciešams rakstisks paraksts uz veidlapas un lietotāja akreditācijas dati no datu sniedzēja būs pietiekami, lai identificētu personu, kas iesniedz paziņojumu par atkritumiem (35).

35

3.5.3.   Izpilde (pārbaudes)

Izpilde (pārbaudes)

Direktīvas 11. pantā ir noteikta kontroles sistēma saskaņā ar direktīvu. Principā dalībvalstīm ir jānodrošina, lai visiem kuģiem varētu veikt pārbaudi un lai tiktu veikts pietiekams skaits pārbaužu. Komisija uzsver, ka šī vispārējās pārbaudes prasība attiecas arī uz zvejas kuģiem un izklaides kuģiem. Tomēr, tā kā varētu nebūt iespējams praksē kontrolēt visus kuģus, kas nenodod atkritumus ostās, direktīva paredz noteiktus atlases kritērijus, lai izlemtu, kuri kuģi būtu jāpārbauda.

visiem

Saskaņā ar direktīvas 11. panta 2. punkta a) apakšpunktu kuģiem (kas nav zvejas kuģi vai izklaides kuģi, kuriem atļauts pārvadāt ne vairāk kā 12 pasažierus), kuri nav izpildījuši 6. pantā noteiktās paziņošanas prasības vai kuru kapteiņa sniegtās informācijas pārbaude ir atklājusi citu pamatu uzskatīt, ka kuģis neatbilst direktīvai, būtu jāpievērš īpaša uzmanība inspicējamo kuģu atlases procesā.

īpaša uzmanība

Kā izriet no 11. panta 2. punkta a) apakšpunkta, paziņojuma veidlapa ir galvenais instruments, lai izvēlētos/atlasītu inspicējamos kuģus. Šajā saistībā Komisija uzsver efektīvas informācijas apmaiņas nepieciešamību kompetento iestāžu un izpildes struktūru starpā. Jo īpaši būtiskas ir šādas informācijas plūsmas:

| — | attiecīgajai izpildes iestādei un tās inspektoriem jābūt tūlītējai piekļuvei paziņojumiem, |
| --- | --- |

—

attiecīgajai izpildes iestādei un tās inspektoriem jābūt tūlītējai piekļuvei paziņojumiem,

| — | ostām par jebkuru neatbilstību direktīvai, tostarp paziņojuma trūkumu vai atkritumu nenodošanu, vajadzētu nekavējoties ziņot iestādei, kas veic atkritumu uzņemšanas iekārtu pārbaudi ostās, |
| --- | --- |

—

ostām par jebkuru neatbilstību direktīvai, tostarp paziņojuma trūkumu vai atkritumu nenodošanu, vajadzētu nekavējoties ziņot iestādei, kas veic atkritumu uzņemšanas iekārtu pārbaudi ostās,

| — | kompetentajai iestādei katrā dalībvalstī būtu:






  — | jāsaņem ziņojumi par neatbilstību no ostas vai trešām personām, jo īpaši attiecībā uz tiem kuģiem, kas neatbilst direktīvas prasībām, |
| --- | --- | --- |

—

kompetentajai iestādei katrā dalībvalstī būtu:

—

jāsaņem ziņojumi par neatbilstību no ostas vai trešām personām, jo īpaši attiecībā uz tiem kuģiem, kas neatbilst direktīvas prasībām,

| — | jāinformē nākamās piestāšanas ostas kompetentā iestāde par to, ka nav notikusi atkritumu nodošana, pārkāpjot Atkritumu uzņemšanas iekārtu direktīvas 7. un 10. pantu, lai kuģim neļautu izbraukt no minētās ostas līdz sīkāka novērtējuma veikšanai, kā paredzēts 11. panta 2. punkta d) apakšpunktā. |
| --- | --- |

—

jāinformē nākamās piestāšanas ostas kompetentā iestāde par to, ka nav notikusi atkritumu nodošana, pārkāpjot Atkritumu uzņemšanas iekārtu direktīvas 7. un 10. pantu, lai kuģim neļautu izbraukt no minētās ostas līdz sīkāka novērtējuma veikšanai, kā paredzēts 11. panta 2. punkta d) apakšpunktā.

3.5.3.1.   Atkritumu uzņemšanas iekārtu pārbaužu apjoms ostās

Atkritumu uzņemšanas iekārtu pārbaužu apjoms ostās

Direktīva skaidri atļauj izpildes veikšanu saskaņā ar Ostas valsts kontroles direktīvu (36). Tajā pašā laikā direktīvā ir skaidri noteikts, ka neatkarīgi no regulējuma, saskaņā ar kuru pārbaudes tiek veiktas, tiek piemērota 25 % pārbaužu prasība. Komisija norāda, ka 25 % pārbaužu prasība izriet no iepriekšējās Ostas valsts kontroles direktīvas (Direktīva 95/21/EK), kas bija spēkā laikā, kad tika pieņemta direktīva. Pašreizējais ostas valsts kontroles režīms, kas ieviests ar Direktīvu 2009/16/EK, 25 % prasību ir aizstājis ar kopīgu inspekciju slogu, kas tiek proporcionāli iedalīts katrai dalībvalstij, un ar riskorientētās atlases mehānismu.

36

Direktīvas apsvērumos ir uzsvērta nepieciešamība veikt mērķtiecīgas pārbaudes, lai pārliecinātos par atbilstību, kuru skaitam jābūt pietiekamam, lai novērstu neatbilstību direktīvai (37). Šis mērķtiecīgo pārbaužu princips ir atspoguļots arī vispārējā sistēmā, kas izveidota ar 11. pantu, ar atlases kritērijiem, kuri pamatojas uz informāciju, kas gūta no paziņojuma, vai uz to, ka paziņojuma nav. Tādēļ Komisija uzskata, ka pārbaudes sistēmai, kas paredzēta šajā Atkritumu uzņemšanas iekārtu direktīvā, arī būtu jāievēro uz risku balstīta pieeja, kas ir līdzīga pašreizējās Ostas valsts kontroles direktīvas pieejai, nevis pieeja, kuras nolūks ir sasniegt noteikto 25 % mērķi.

37

Tomēr Komisija uzsver, ka jebkādos apstākļos būtu jānodrošina pareiza Atkritumu uzņemšanas iekārtu direktīvas piemērošana un izpilde, jo īpaši atbilstība atlases kritērijiem attiecībā uz pārbaudēm, kuras atšķiras no tām, ko izmanto saistībā ar Ostas valsts kontroles direktīvu. Turklāt ir svarīgi, ka tiek uzraudzīti un pārbaudīti arī tie kuģi, kuriem nav nepieciešams nosūtīt ostai paziņojumu par atkritumiem, tostarp regulāras satiksmes kuģi, kuriem piešķirts atbrīvojums, zvejas kuģi un izklaides kuģi (kuriem atļauts pārvadāt ne vairāk kā 12 pasažierus). Direktīvas 11. panta 3. punktā noteikts, ka dalībvalstīm jāizveido kontroles procedūra gan zvejas kuģiem, gan izklaides kuģiem, lai nodrošinātu atbilstību direktīvai.

No otras puses, kuģiem, kas atbilst direktīvai, bet tiek nepamatoti aizkavēti atkritumu uzņemšanas iekārtu neatbilstības dēļ, ir arī tiesības saņemt atlīdzību (12. panta 1. punkta h) apakšpunkts).

3.5.3.2.   “Kuģa aizturēšana” un informācijas apmaiņas sistēma

“Kuģa aizturēšana” un informācijas apmaiņas sistēma

Gadījumos, kad attiecīgā iestāde nav apmierināta ar pārbaudes rezultātiem, tai ir jānodrošina, lai kuģis neizbrauktu no ostas, līdz tas nav nodevis savus atkritumus. Kopumā direktīva veido juridisko pamatu un nosacījumus kuģa “aizturēšanai”, lai gan – kā skaidrots iepriekš – regulējums, kārtība un vispārējā sistēma kuģa aizturēšanai var izrietēt no Ostas valsts kontroles regulējuma, kā īpaši paredzēts 11. panta 2. punkta b) apakšpunktā. Tādēļ, lai gan regulējums var būt tas pats, kuģa “aizturēšanas” darbība saskaņā ar Atkritumu uzņemšanas iekārtu direktīvu ir jānošķir no “aizturēšanas” saskaņā ar Ostas valsts kontroles direktīvu.

Lēmums aizturēt kuģi sakarā ar neatbilstību 7. vai 10. pantā norādītajām atkritumu nodošanas prasībām var tikt pieņemts arī, pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no iepriekšējās ostas, kas ir “skaidri pierādījumi” par atkritumu nenodošanu. Šādos gadījumos inspektors neļauj kuģim izbraukt no ostas, līdz tiek veikts sīkāks to faktoru novērtējums, kas saistīti ar kuģa atbilstību atkritumu nodošanas prasībām.

Dalībvalstu sadarbības pamatā direktīvas izpildē ir efektīva ziņošanas sistēma starp ostām, lai apmainītos ar attiecīgo informāciju. Šāda sistēma ir paredzēta direktīvas 12. panta 3. punktā, un Komisija uzņemas nodrošināt tās turpmāku attīstīšanu un integrāciju esošajās datu ziņošanas sistēmās.

4.   ATBRĪVOJUMI

ATBRĪVOJUMI

4.1.   Nosacījumi

Nosacījumi

Lai novērstu nevajadzīgu administratīvo un finansiālo slogu kuģiem, kas bieži un regulāri apmeklē tās pašas ostas, 9. pants dod tiesības dalībvalstīm atbrīvot kuģus no šādiem pienākumiem:

| — | iepriekšēja paziņošana par atkritumiem (6. pants), |
| --- | --- |

—

iepriekšēja paziņošana par atkritumiem (6. pants),

| — | obligāta kuģu atkritumu nodošana (7. panta 1. punkts), |
| --- | --- |

—

obligāta kuģu atkritumu nodošana (7. panta 1. punkts),

| — | obligātās maksas maksāšana par kuģu atkritumiem (8. pants). |
| --- | --- |

—

obligātās maksas maksāšana par kuģu atkritumiem (8. pants).

No juridiskās interpretācijas principa a maiore ad minus izriet, ka dalībvalsts, kas var atbrīvot kuģi no visām prasībām, var atbrīvot to arī tikai no vienas no tām. Tādējādi, ja tā var atbrīvot kuģi no visu kuģa atkritumu veidu nodošanas, tā var arī atbrīvot to no tikai viena vai dažu atkritumu veidu nodošanas.

a maiore ad minus

Direktīvas 9. pants paredz divus kumulatīvus nosacījumus, kas ļauj piešķirt atbrīvojumus, ja:

| a) | kuģis ir iesaistīts regulārā satiksmē ar biežu un regulāru piestāšanu ostās; un |
| --- | --- |

a)

kuģis ir iesaistīts regulārā satiksmē ar biežu un regulāru piestāšanu ostās; un

| b) | ir pietiekams pierādījums, ka ir veikti priekšdarbi, lai nodrošinātu kuģu atkritumu nodošanu un obligāto maksu maksāšanu ostās, kas ir kuģa maršrutā. |
| --- | --- |

b)

ir pietiekams pierādījums, ka ir veikti priekšdarbi, lai nodrošinātu kuģu atkritumu nodošanu un obligāto maksu maksāšanu ostās, kas ir kuģa maršrutā.

Tomēr šie nosacījumi līdz šim nav skaidri definēti ES līmenī, atstājot plašu rīcības brīvību dalībvalstu iestādēm iezīmēt galvenos jēdzienus. Tādējādi atbrīvojuma režīmi dalībvalstu starpā ievērojami atšķiras, un tas rada nepieciešamību precizēt dažus galvenos jēdzienus.

4.1.1.   Kuģi, kas iesaistīti regulārā satiksmē ar biežu un regulāru piestāšanu ostās

Kuģi, kas iesaistīti regulārā satiksmē ar biežu un regulāru piestāšanu ostās

Jēdziens “regulāra satiksme ar biežu un regulāru piestāšanu ostās” direktīvā nav definēts plašāk. Vadoties no apzinātas paraugprakses dalībvalstīs (38), Komisija uzskata, ka šie termini būtu jāinterpretē šādi:

regulāra satiksme ar biežu un regulāru piestāšanu ostās

38

—

Regulāra satiksme.

Attiecīgajam kuģim jābūt publicētam vai plānotam izbraukšanas un iebraukšanas laiku sarakstam starp noteiktām ostām vai termināļiem vai periodisku

Attiecīgajam kuģim jābūt publicētam vai plānotam izbraukšanas un iebraukšanas laiku sarakstam starp noteiktām ostām vai termināļiem vai periodisku

39

pārbraucienu sarakstam, kas veido atpazīstamu grafiku. Šis vai ekvivalents grafiks var būt noformēts arī kā kuģošanas grafiku deklarācija. Jāatzīmē, ka kuģa reisu grafiks jānosaka iepriekš un tam jābūt stabilam vismaz četrus mēnešus, lai tajā iekļautu sezonas reisus.

pārbraucienu sarakstam, kas veido atpazīstamu grafiku. Šis vai ekvivalents grafiks var būt noformēts arī kā kuģošanas grafiku deklarācija. Jāatzīmē, ka kuģa reisu grafiks jānosaka iepriekš un tam jābūt stabilam vismaz četrus mēnešus, lai tajā iekļautu sezonas reisus.

—

Regulāra piestāšana.

Kuģim jādarbojas atkārtotos pastāvīga plānojuma braucienos starp noteiktām ostām vai termināļiem, bet ne citām pieturvietām, vai jāveic vairāki reisi no tās pašas ostas un uz to pašu ostu bez pieturvietām.

Kuģim jādarbojas atkārtotos pastāvīga plānojuma braucienos starp noteiktām ostām vai termināļiem, bet ne citām pieturvietām, vai jāveic vairāki reisi no tās pašas ostas un uz to pašu ostu bez pieturvietām.

—

Bieža piestāšana.

Kuģim ir jāpiestāj ostā, attiecībā uz kuru piešķirts atbrīvojums, un ostā, kurā tas nodod kuģa atkritumus, vismaz reizi divās nedēļās.

Kuģim ir jāpiestāj ostā, attiecībā uz kuru piešķirts atbrīvojums, un ostā, kurā tas nodod kuģa atkritumus, vismaz reizi divās nedēļās.

Papildu jautājums rodas par to, kāda veida kuģi var gūt labumu no atbrīvojuma – jo īpaši gadījumos, kad uz bagarkuģiem, loča kuteriem vai tuvu savienojumu prāmjiem attiecas 9. panta darbības joma. Vispirms jāatzīmē, ka 9. pants nenošķir kuģu kategorijas. Turklāt Komisija uzskata, ka kuģus, kuriem izbraukšanas osta un ierašanās osta ir tā pati, tikai šā iemesla dēļ vien nevar izslēgt no 9. panta darbības jomas. Šķiet pilnīgi saprotams, ka kuģis piestāj (vienā) ostā, no kuras tas bieži un regulāri dodas reisos, veicot regulāro satiksmi, tāpēc ir pamatoti atļaut izņēmumu saskaņā ar 9. pantu, kura vienīgais mērķis ir vienkāršošana. Turklāt, ņemot vērā ostas definīciju, kuģiem, kas sniedz pakalpojumus šajā teritorijā vai starp tās pašas ostas termināļiem, vajadzētu būt iespējai izmantot 9. panta noteikumus, ja tie izpilda arī pietiekamu priekšdarbu nosacījumus attiecībā uz maksāšanu un atkritumu nodošanu atbilstošos intervālos.

4.1.2.   Pietiekami pierādījumi par priekšdarbiem

Pietiekami pierādījumi par priekšdarbiem

Atkritumu uzņemšanas iekārtu direktīvas 9. panta 1. punkts kā priekšnoteikumu, lai piešķirtu atbrīvojumu, paredz, ka ir vajadzīgs “pietiekams pierādījums, ka ir veikti priekšdarbi, lai nodrošinātu kuģu atkritumu nodošanu un obligāto maksu maksāšanu ostās, kas ir kuģa maršrutā”.

“pietiekams pierādījums, ka ir veikti priekšdarbi, lai nodrošinātu kuģu atkritumu nodošanu un obligāto maksu maksāšanu ostās, kas ir kuģa maršrutā”

Pierādījumu kvalitāte atbrīvojuma pieprasījuma pamatojumam ir ļoti svarīgs faktors pareizai atbrīvojuma režīma darbībai.

Vadoties no valstu vai reģionālo organizāciju sniegtajām norādēm, Komisija uzskata, ka šādi pierādījumi, kopā ņemot, būtu jāuzskata par “pietiekamiem”, ja tos iesniedzis kuģa ekspluatants:

| — | pierādījumi par līgumu vai līgumiem, kas attiecas uz katru kuģa atkritumu veidu un kas parakstīti ar ostu vai ar ostā reģistrētu atkritumu apstrādes sektora līgumslēdzēju pusi ostā, kurā atkritumi jānodod, kā arī ziņas, cik bieži atkritumi tiks nodoti šajās iekārtās, |
| --- | --- |

—

pierādījumi par līgumu vai līgumiem, kas attiecas uz katru kuģa atkritumu veidu un kas parakstīti ar ostu vai ar ostā reģistrētu atkritumu apstrādes sektora līgumslēdzēju pusi ostā, kurā atkritumi jānodod, kā arī ziņas, cik bieži atkritumi tiks nodoti šajās iekārtās,

| — | kvītis un citi pierādījumi, ka līgums vai priekšdarbi tiek aktīvi īstenoti, |
| --- | --- |

—

kvītis un citi pierādījumi, ka līgums vai priekšdarbi tiek aktīvi īstenoti,

| — | pierādījumi, ka šie priekšdarbi ir pieņemami ostai, kura saņem kuģu atkritumus, ostai(-ām), kurā(-ās) šis atbrīvojums tiek piemērots, un citām ostām kuģa maršrutā. |
| --- | --- |

—

pierādījumi, ka šie priekšdarbi ir pieņemami ostai, kura saņem kuģu atkritumus, ostai(-ām), kurā(-ās) šis atbrīvojums tiek piemērots, un citām ostām kuģa maršrutā.

Prasība, ka ir vajadzīgs līgums, izslēdz praksi pieņemt atbrīvojumu, pamatojoties tikai uz biežu piestāšanu ostā. Pierādījumi būtu jāpapildina ar apliecinājumu, ka līgums tiek aktīvi pildīts un īstenots praksē, lai novērstu atbrīvojuma režīma ļaunprātīgu izmantošanu. Pēdējais punkts ietver atsauci uz to, vai priekšdarbi ir pieņemami ostai, kurā noslēgts attiecīgais līgums. Šī prasība palīdzētu izvairīties no situācijām, kad ostas iestādei nav pat zināms, ka cita dalībvalsts kuģim piešķīrusi atbrīvojumu, pamatojoties uz biežu piestāšanu konkrētajā ostā. Pieprasītās informācijas sniegšanas slogs gulstas uz kuģa ekspluatantu.

Kuģiem, kas ceļo starp trim vai vairākām ostām, saskaņā ar direktīvu var piešķirt atbrīvojumu attiecībā uz vairākām ostām tik ilgi, kamēr tie sniedz paziņojumus par atkritumiem, tos nodod un maksā obligāto maksu vismaz vienā ostā savā maršrutā. Tas izslēdz praksi, ka kuģim ir atbrīvojums visās ostās tā maršrutā, pat tad, ja tā pamatā ir tikai privāta vienošanās ar atkritumu apstrādes sektora līgumslēdzēju pusi par atkritumu nodošanu un apmaksu ārpus ostas (vienošanās ar trešo personu), jo šādi priekšdarbi būtu jāveic, atbildību uzņemoties attiecīgajai ostai kuģa maršrutā.

visās

Kaut arī 9. pantā nav skaidri noteikts, ka atkritumu nodošanas un maksu maksāšanas priekšdarbi tiek veikti ostā, kas atrodas kādā dalībvalstī, var būt bažas par priekšdarbiem, kas veikti ostās ārpus ES, jo tajās ne vienmēr tiek ievēroti direktīvā paredzētie nosacījumi un tos nevar pienācīgi pārbaudīt un izpildīt. Šī iemesla dēļ ostām, kas piešķir atbrīvojumu, pamatojoties uz priekšdarbiem, kas veikti ārpus ES, vajadzētu novērtēt šos priekšdarbus, ņemot vērā direktīvas prasības attiecībā uz pietiekamām un atbilstīgām atkritumu uzņemšanas iekārtām, atkritumu nodošanas un maksu maksāšanas uzraudzību, un šaubu gadījumā neuzskatīt šos priekšdarbus par “pietiekamu pierādījumu” direktīvas 9. panta 1. punkta nozīmē.

4.2.   Atbrīvojuma procedūra

Atbrīvojuma procedūra

Atbrīvojuma pieteikumu parasti iesniedz kuģa aģents vai kuģniecības sabiedrība/ekspluatants kompetentajai iestādei dalībvalstī, kurā atrodas osta. Izraudzītā iestāde prasīs pierādījumus par kuģa regulāro satiksmi, kā arī pierādījumus par īstenotajiem atkritumu apsaimniekošanas priekšdarbiem.

Dalībvalstu iestādes var piešķirt kuģiem atbrīvojumu tikai savas jurisdikcijas ostās, bet atkritumu apsaimniekošanas priekšdarbi, kuri ir atbrīvojuma pamatā, var tikt īstenoti jebkurā citā ostā kuģa regulārajā maršrutā (40).

40

Vienas dalībvalsts piešķirtais atbrīvojums attiecībā uz ostu nav derīgs citas dalībvalsts ostā (t. i., tas ir atsevišķs atbrīvojums), jo 9. panta 1. punkts paredz atbrīvojuma procedūru “no ostas uz ostu”, atsaucoties uz “attiecīgo ostu dalībvalstīm”. Tāpēc kuģim nepieciešams pieprasīt atbrīvojumus atsevišķi katras dalībvalsts ostā savā regulārajā maršrutā pat tad, ja atkritumu apsaimniekošanas priekšdarbi, kas veido pamatu atbrīvojumam, ir tie paši.

“attiecīgo ostu dalībvalstīm”

Atbrīvojumu spēkā esības ilgums dalībvalstu starpā ievērojami atšķiras. Lai izvairītos no ļaunprātīgas izmantošanas, Komisija uzskata, ka maksimālajam atbrīvojumu spēkā esības termiņam vajadzētu būt pieciem gadiem atkarībā no izmaiņām kuģa satiksmes shēmā. Jebkurā gadījumā atbrīvojums nedrīkst pārsniegt atkritumu apsaimniekošanas priekšdarbu laiku. Kad atbrīvojums ir piešķirts, tiek uzskatīts par labu praksi izsniegt atbrīvojuma sertifikātu, kas var ietvert visu nepieciešamo informāciju par atbrīvojumu, piemēram, atsauci uz pienākumiem, no kuriem kuģis ir atbrīvots, spēkā esības nosacījumus un izsniegšanas datumu un vietu. Atbrīvojuma sertifikātu vislabāk būtu turēt uz kuģa visu laiku, lai pierādītu atbilstību.

Direktīvas 9. panta 2. punktā noteikts, ka dalībvalstis Komisiju regulāri (vismaz reizi gadā) informē par piešķirtajiem atbrīvojumiem. To var izdarīt vai nu rakstiskā formā, vai – vēlamāk – izmantojot ziņošanu SafeSeaNet sistēmā, kas ir kopējās informācijas un uzraudzības sistēmas pamatā.

SafeSeaNet

4.3.   Uzraudzība un izpilde

Uzraudzība un izpilde

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka atbilstošas kontroles procedūras ir ieviestas attiecībā uz kuģiem, kam piemēroti atbrīvojumi, un ka uz tiem attiecas regulāras pārbaudes (vismaz reizi gadā), lai pārliecinātos, ka tie ievēro atkritumu nodošanas kārtību, kā to paredz direktīvas 11. panta 1. punkts.

Šajā nolūkā visām attiecīgajām izpildes iestādēm kuģa regulārajā maršrutā jābūt pilnībā informētām par to, kuriem kuģiem piešķirti atbrīvojumi, kurās ostās un uz kāda pamata. Vissvarīgākais, ka izpildes iestādēm konkrētā ostā ir jābūt informētām par jebkādu iespējamu atbrīvojumu, kas attiecas šo konkrēto ostu. To parasti panāk, izmantojot atbrīvojuma sertifikātu, ko kuģa ekspluatants/aģents var iesniegt attiecīgajām iestādēm kā pierādījumu par piešķirto(-ajiem) atbrīvojumu(-iem) (41). Šajā saistībā Komisija uzsver nozīmi, kāda ir efektīvai informācijas apmaiņai par atbrīvojumiem starp dalībvalstu iestādēm, izmantojot kopējo informācijas un uzraudzības sistēmu. Informācija par atbrīvojumiem būs nepieciešama, lai pārbaudītu atkritumu nodošanas un maksu maksāšanas priekšdarbus, kas ir šādu atbrīvojumu saņemšanas priekšnosacījums.

41

---

(1)  OV L 332, 28.12.2000., 81. lpp.

1

(2)  COM(2009) 8 “Stratēģiskie mērķi un rekomendācijas ES jūras transporta politikai 2018. gada perspektīvā”.

2

(3)  Lēmums Nr. 1386/2013/ES par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam “Labklājīga dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem”.

3

(4)  Direktīvas 2000/59/EK par ostas iekārtām, kas paredzētas kuģu atkritumu un kravu atlieku uzņemšanai, ex post novērtējuma nobeiguma ziņojums (Panteia/PwC, 2015. gada maijs), pieejams vietnē: http://ec.europa.eu/transport/modes/maritime/studies/doc/2015-ex-post-evaluation-of-dir-2000-59-ec.pdf.

4

ex post

Panteia/PwC

(5)  Eiropas Jūras drošības aģentūra (EMSA) darījusi pieejamus papildu tehniskos norādījumus un dalībvalstīs izstrādāto paraugpraksi saistībā ar šīs direktīvas piemērošanu kā daļu no Technical Recommendations on Directive 2000/59/EC on port reception for ship generated waste and cargo residues (Tehniskie ieteikumi attiecībā uz Direktīvu 2000/59/EK par ostas iekārtām, kas paredzētas kuģu atkritumu un kravu atlieku uzņemšanai).

5

EMSA

Technical Recommendations on Directive 2000/59/EC on port reception for ship generated waste and cargo residues

(6)  Galvenokārt saistībā ar Starptautisko Jūrniecības organizāciju (SJO), jo īpaši: rezolūciju MEPC.83 (44) (Guidelines for ensuring the adequacy of port waste reception facilities, 2000 (Vadlīnijas atkritumu uzņemšanas iekārtu atbilstības nodrošināšanai ostās, 2000)), rezolūciju MEPC.1/circ.834 (Consolidated Guidance for port reception facility providers and users (Konsolidētie norādījumi ostas uzņemšanas iekārtu pakalpojumu sniedzējiem un lietotājiem)), Comprehensive Manual on port reception facilities (Visaptverošā rokasgrāmata par ostas uzņemšanas iekārtām) (SJO publikācija 597E) 2.3.1. iedaļu, Starptautiskās Standartizācijas organizācijas (ISO) izstrādātajiem norādījumiem: ISO standarts 16304 (2013), Arrangement and management of Port Reception Facilities (Ostas uzņemšanas iekārtu strukturējums un pārvaldība).

6

Guidelines for ensuring the adequacy of port waste reception facilities

circ

Consolidated Guidance for port reception facility providers and users

Comprehensive Manual on port reception facilities

ISO

ISO

Arrangement and management of Port Reception Facilities

(7)  Galvenokārt saistībā ar Konvenciju par Baltijas jūras reģiona jūras vides aizsardzību, HELCOM: Interim guidance on technical and operational aspects of sewage delivery to port reception facilities (2013) (Pagaidu norādījumi par tehniskajiem un ekspluatācijas aspektiem notekūdeņu nogādāšanai uz ostas uzņemšanas iekārtām (2013)), 6. nodaļa.

7

HELCOM

Interim guidance on technical and operational aspects of sewage delivery to port reception facilities

(8)  Rezolūcijas MEPC.83(44) Guidelines for ensuring the adequacy of port waste reception facilities (Vadlīnijas atkritumu uzņemšanas iekārtu atbilstības nodrošināšanai ostās), 2000, 3. iedaļa.

8

Guidelines for ensuring the adequacy of port waste reception facilities

(9)  Direktīvas par atkritumu uzņemšanas iekārtām ostās 2000/59/EK 2. pants.

9

(10)  Ar ko aizstāj Direktīvu 2006/12/EK, ar kuru savukārt aizstāj Padomes Direktīvu 75/442/EEK.

10

(11)  Bāzeles konvencijas 1. panta 4. punkts – “izslēgšanas klauzula”.

11

(12)  Bāzeles konvencijas juridiskā analīze, NEP/CHW.11/INF/22, http://www.basel.int/implementation/LegalMatters/Ships/tabid/2405/Default.aspx.

12

(13)  Jo īpaši Regulā (EK) Nr. 1013/2006 par atkritumu sūtījumiem, ar kuru ES tiesību aktos īsteno Bāzeles konvenciju un atsaucas uz regulas VIII pielikumā iekļautajām dažādajām pamatnostādnēm par atkritumu apsaimniekošanu videi nekaitīgā veidā.

13

(14)  SJO Visaptverošā rokasgrāmata par ostas uzņemšanas iekārtām, 2.3.1. iedaļa.

14

(15)  Direktīvas 2. panta h) punkts.

15

(16)  Direktīvas 3. panta b) punkts.

16

(17)  Direktīvas 3. panta a) punkts.

17

(18)  SJO Vadlīnijas atkritumu uzņemšanas iekārtu atbilstības nodrošināšanai ostās, 5.15. punkts.

18

(19)  MEPC.1/Circ. 834, pielikuma 1. papildinājums.

19

Circ

(20)  Normas kuģu atkritumu izkraušanai jūrā ir ietvertas MARPOL konvencijas attiecīgajos pielikumos, norādot apjomus un nosacījumus, saskaņā ar kuriem šāda izkraušana ir atļauta.

20

MARPOL

(21)  Direktīvas 2. panta c) punkts.

21

(22)  MARPOL konvencija ļauj izkraut arī citu veidu kuģa atkritumus. Tomēr atkritumu izkraušanas normas I un V pielikumā kļūst arvien ierobežojošākas, ļaujot izkraut jūrā tikai ļoti nelielos daudzumos I pielikumā iekļautos atkritumus un dažu kategoriju V pielikuma atkritumus, ievērojot īpašus nosacījumus.

22

MARPOL

(23)  Sk. Direktīvas 2000/59/EK 3. apsvērumu.

23

(24)  Komisijas Direktīva 2007/71/EK, ar ko groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/59/EK par ostas iekārtām, kas paredzētas kuģu atkritumu un kravu atlieku uzņemšanai.

24

(25)  MARPOL konvencijas IV pielikuma 11. noteikums.

25

MARPOL

(26)  MARPOL konvencijas V pielikuma 1.12. noteikums.

26

MARPOL

(27)  Jo īpaši Atkritumu pamatdirektīvā.

27

(28)  Direktīvas 2000/59/EK II pielikums tika grozīts ar Komisijas 2015. gada 18. novembra Direktīvu (ES) 2015/2087, lai paziņojamās informācijas tabulā iekļautu atkritumu veidus un daudzumus, kas nodoti iepriekšējā piestāšanas ostā.

28

(29)  SJO Globālās integrētās kuģošanas informācijas sistēmas (GISIS) izmantošana var sniegt informāciju par atkritumu uzņemšanas iekārtām, kas pieejamas dažādās ostās: https://gisis.imo.org/Public/Default.aspx.

29

GISIS

(30)  Direktīvas 12. panta d) punkts.

30

(31)  OV L 208, 5.8.2002., 10. lpp.

31

(32)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/65/ES par ziņošanas formalitātēm kuģiem, kuri ienāk dalībvalstu ostās un/vai iziet no tām, un ar ko atceļ Direktīvu 2002/6/EK (OV L 283, 29.10.2010., 1. lpp.), 5. pants.

32

(33)  Kas izveidota ar Direktīvu 2002/59/EK.

33

(34)  Skatīt “SAFESEANET: Pamatnostādnes ziņošanai par starpgadījumiem”.

34

SAFESEANET

(35)  Kā vienojusies e-pārvaldības sistēmas grupa, kas izveidota saskaņā ar Direktīvu 2010/65/ES, Paziņojums par atkritumiem – Uzņēmējdarbības noteikumi, versija 0.9, 2012. gada 19. marts.

35

(36)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/16/EK par ostas valsts kontroli (OV L 131, 28.5.2009., 57. lpp.).

36

(37)  Direktīvas 18. apsvērums.

37

(38)  Interpretācijā ņemtas vērā definīcijas, ko HELCOM valstis pašlaik izmanto ieteikumā 28E/10, Guidelines for the establishment of a harmonized “no-special-fee” system for the delivery of ship-generated oily wastes originating from machinery spaces and for the delivery of sewage and garbage, including marine litter caught in fishing nets, to port reception facilities (Vadlīnijas saskaņotas “bezmaksas” sistēmas izveidei kuģu eļļu saturošu atkritumu, kas radušies mašīntelpās, un notekūdeņu un atkritumu, tostarp zvejas tīklos nozvejoto jūras vides piegružojumu, nodošanai atkritumu uzņemšanas iekārtās ostās), kas pieņemts 2007. gada 15. novembrī, http://helcom.fi/Recommendations/Rec%2028E-10.pdf, un Apvienotā Karaliste – ref. UK Marine Guidance Note MGN 387, “Guidance on the Merchant Shipping and Fishing Vessels (Port Waste Reception Facilities), Regulations 2003 and amendments” (Norādījumi par tirdzniecības un zvejas kuģiem (Atkritumu uzņemšanas iekārtas ostās), 2003. gada noteikumi un to grozījumi).

38

HELCOM

Guidelines for the establishment of a harmonized “no-special-fee” system for the delivery of ship-generated oily wastes originating from machinery spaces and for the delivery of sewage and garbage, including marine litter caught in fishing nets, to port reception facilities

ref. UK Marine Guidance Note MGN 387

“Guidance on the Merchant Shipping and Fishing Vessels

Port Waste Reception Facilities

Regulations 2003 and amendments”

(39)  Periodisks, attiecas uz svārstveida braucienu vai “pastaigu” braucienu pakalpojuma veidu ļoti īsos maršrutos.

39

(40)  Piemēram, pasažieru Ro-Ro transporta prāmim, kas veic reisus starp dalībvalstīm A un B, var būt līgums par atkritumu apsaimniekošanu ar atkritumu apsaimniekošanas uzņēmumu valstī A un eļļainu atkritumu apsaimniekošanas līgums ar atkritumu apsaimniekošanas uzņēmumu valstī B, kā arī notekūdeņu apsaimniekošanas līgums ar ostas iestādi/pašvaldību valstī A.

40

(41)  Atbilstība ir atzīta arī HELCOM vadlīnijās, kas minētas 38. zemsvītras piezīmē un paredz, ka valstij, kas piešķīrusi atbrīvojumu, “par piešķirtajiem atbrīvojumiem būtu arī jāinformē plānotā maršruta pārējās ostas valstis”.

41

HELCOM

“par piešķirtajiem atbrīvojumiem būtu arī jāinformē plānotā maršruta pārējās ostas valstis”

---

| 1.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 115/17 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 115/17

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2016. gada 31. marts)

par Vecāko darba inspektoru komitejas locekļu iecelšanu uz jaunu pilnvaru termiņu

(2016/C 115/06)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Komisijas 1995. gada 12. jūlija Lēmumu 95/319/EK, ar ko izveido Vecāko darba inspektoru komiteju (1), un jo īpaši tā 5. pantu,

ņemot vērā dalībvalstu iesniegto kandidātu sarakstu,

tā kā:

| (1) | Lēmuma 95/319/EK 5. panta 1. punktā ir paredzēts, ka Komitejā darbojas viens pilntiesīgs loceklis no katras dalībvalsts un ka katram pilntiesīgajam loceklim var iecelt vienu aizvietotāju. |
| --- | --- |

(1)

Lēmuma 95/319/EK 5. panta 1. punktā ir paredzēts, ka Komitejā darbojas viens pilntiesīgs loceklis no katras dalībvalsts un ka katram pilntiesīgajam loceklim var iecelt vienu aizvietotāju.

| (2) | Minētā lēmuma 5. panta 2. punktā ir paredzēts, ka pilntiesīgos komitejas locekļus un to aizstājējus pēc dalībvalstu ieteikuma ieceļ Komisija. |
| --- | --- |

(2)

Minētā lēmuma 5. panta 2. punktā ir paredzēts, ka pilntiesīgos komitejas locekļus un to aizstājējus pēc dalībvalstu ieteikuma ieceļ Komisija.

| (3) | Lēmuma 5. panta 3. punktā ir paredzēts, ka komitejas locekļu pilnvaru termiņš ir trīs gadi un viņus var iecelt amatā atkārtoti. |
| --- | --- |

(3)

Lēmuma 5. panta 3. punktā ir paredzēts, ka komitejas locekļu pilnvaru termiņš ir trīs gadi un viņus var iecelt amatā atkārtoti.

| (4) | Iepriekšējais komitejas locekļu pilnvaru termiņš beidzās 2015. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(4)

Iepriekšējais komitejas locekļu pilnvaru termiņš beidzās 2015. gada 31. decembrī.

| (5) | Tāpēc Komisijai, pamatojoties uz dalībvalstu priekšlikumiem, uz trīs gadiem jāieceļ minētās komitejas locekļi, |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Komisijai, pamatojoties uz dalībvalstu priekšlikumiem, uz trīs gadiem jāieceļ minētās komitejas locekļi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Šā lēmuma pielikumā minētās personas uz trīs gadiem no 2016. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. decembrim tiek ieceltas par Vecāko darba inspektoru komitejas pilntiesīgiem locekļiem un to aizstājējiem.

2.   Komitejas locekļu sarakstu informatīvā nolūkā publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2016. gada 31. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 188, 9.8.1995., 11. lpp.

1

---

PIELIKUMS

| Dalībvalsts | Pilntiesīgais loceklis | Aizvietotājs |
| --- | --- | --- |
| Beļģija | Paul TOUSSEYN | Michel ASEGLIO |
| Bulgārija | Rumyana MIHAYLOVA | Irena DIMITROVA |
| Čehijas Republika | Rudolf HAHN | Pavel HEISIG |
| Dānija | Peter VESTERHEDEN | Annemarie KNUDSEN |
| Vācija | Kai SCHÄFER | Helmut GOTTWALD |
| Igaunija | Maret MARIPUU | Rein REISBERG |
| Īrija | Brian HIGGISSON | Martin O’HALLORAN |
| Grieķija | Chryssoula TOUFEKOULA | Nikolaos MARAGOS |
| Spānija | José Ignacio SACRISTÁN ENCISO | Graciela DE ANDRÉS NOVO |
| Francija | Yves CALVEZ | Jessy PRETTO |
| Horvātija | Miroslav BABIĆ | Branko MESIĆ |
| Itālija | Danilo PAPA | Roberta FABRIZI |
| Kipra | Anastassios YIANNAKI | Aristodemos ECONOMIDES |
| Latvija | Renārs LŪSIS | Linda MATISĀNE |
| Lietuva | Gintaras ČEPAS | Dalia LEGIENE |
| Luksemburga | Marco BOLY | Johny SCHNEIDER |
| Ungārija | Péter NESZTINGER | Judit H. NAGY |
| Malta | Mark GAUCI | Vincent ATTARD |
| Nīderlande | J.A. VAN DEN BOS (Jan) | M.A. ZUURBIER (Marga) |
| Austrija | Gertrud BREINDL | Josef KERSCHHAGL |
| Polija | Iwona HICKIEWICZ | Leszek ZAJĄC |
| Portugāle | Pedro PIMENTA BRAZ | Manuel Joaquim MADURO ROXO |
| Rumānija | Dantes Nicolae BRATU | Larisa Otilia PAPP |
| Slovēnija | Nataša TRČEK | Slavko KRIŠTOFELC |
| Slovākija | Andrej GMITTER | Miroslava SKIČKOVÁ |
| Somija | Leo SUOMAA | Raimo ANTILA |
| Zviedrija | Erna ZELMIN-EKENHEIM | Håkan OLSSON |
| Apvienotā Karaliste | David SNOWBALL | Tim GALLOWAY |

Dalībvalsts

Pilntiesīgais loceklis

Aizvietotājs

Beļģija

Paul TOUSSEYN

Michel ASEGLIO

Bulgārija

Rumyana MIHAYLOVA

Irena DIMITROVA

Čehijas Republika

Rudolf HAHN

Pavel HEISIG

Dānija

Peter VESTERHEDEN

Annemarie KNUDSEN

Vācija

Kai SCHÄFER

Helmut GOTTWALD

Igaunija

Maret MARIPUU

Rein REISBERG

Īrija

Brian HIGGISSON

Martin O’HALLORAN

Grieķija

Chryssoula TOUFEKOULA

Nikolaos MARAGOS

Spānija

José Ignacio SACRISTÁN ENCISO

Graciela DE ANDRÉS NOVO

Francija

Yves CALVEZ

Jessy PRETTO

Horvātija

Miroslav BABIĆ

Branko MESIĆ

Itālija

Danilo PAPA

Roberta FABRIZI

Kipra

Anastassios YIANNAKI

Aristodemos ECONOMIDES

Latvija

Renārs LŪSIS

Linda MATISĀNE

Lietuva

Gintaras ČEPAS

Dalia LEGIENE

Luksemburga

Marco BOLY

Johny SCHNEIDER

Ungārija

Péter NESZTINGER

Judit H. NAGY

Malta

Mark GAUCI

Vincent ATTARD

Nīderlande

J.A. VAN DEN BOS (Jan)

M.A. ZUURBIER (Marga)

Austrija

Gertrud BREINDL

Josef KERSCHHAGL

Polija

Iwona HICKIEWICZ

Leszek ZAJĄC

Portugāle

Pedro PIMENTA BRAZ

Manuel Joaquim MADURO ROXO

Rumānija

Dantes Nicolae BRATU

Larisa Otilia PAPP

Slovēnija

Nataša TRČEK

Slavko KRIŠTOFELC

Slovākija

Andrej GMITTER

Miroslava SKIČKOVÁ

Somija

Leo SUOMAA

Raimo ANTILA

Zviedrija

Erna ZELMIN-EKENHEIM

Håkan OLSSON

Apvienotā Karaliste

David SNOWBALL

Tim GALLOWAY

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 1.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 115/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 115/20

---

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

(2016/C 115/07)

Saskaņā ar 35. panta 3. punktu Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), ir pieņemts lēmums aizliegt zveju, kā noteikts tabulā.

| Aizlieguma datums un laiks | 26.2.2016. |
| --- | --- |
| Ilgums | 26.2.2016.–31.12.2016. |
| Dalībvalsts | Francija |
| Krājums vai krājumu grupa | SBR/678- |
| Suga | Sarkanā zobaine (Pagellus bogaraveo) |
| Zona | Savienības un starptautiskie ūdeņi VI, VII un VIII zonā |
| Zvejas kuģu tips | — |
| Atsauces numurs | 02/DSS |

Aizlieguma datums un laiks

26.2.2016.

Ilgums

26.2.2016.–31.12.2016.

Dalībvalsts

Francija

Krājums vai krājumu grupa

SBR/678-

Suga

Sarkanā zobaine (Pagellus bogaraveo)

Zona

Savienības un starptautiskie ūdeņi VI, VII un VIII zonā

Zvejas kuģu tips

—

Atsauces numurs

02/DSS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

---

| 1.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 115/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 115/20

---

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

(2016/C 115/08)

Saskaņā ar 35. panta 3. punktu Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), ir pieņemts lēmums aizliegt zveju, kā noteikts tabulā.

| Aizlieguma datums un laiks | 26.2.2016. |
| --- | --- |
| Ilgums | 26.2.2016.–31.12.2016. |
| Dalībvalsts | Francija |
| Krājums vai krājumu grupa | ANF/8C3411 |
| Suga | Jūrasvelni (Lophiidae) |
| Zona | VIIIc, IX un X zona; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā |
| Zvejas kuģu tips | — |
| Atsauces numurs | 03/TQ72 |

Aizlieguma datums un laiks

26.2.2016.

Ilgums

26.2.2016.–31.12.2016.

Dalībvalsts

Francija

Krājums vai krājumu grupa

ANF/8C3411

Suga

Jūrasvelni (Lophiidae)

Zona

VIIIc, IX un X zona; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

Zvejas kuģu tips

—

Atsauces numurs

03/TQ72

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

---

| 1.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 115/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 115/21

---

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

(2016/C 115/09)

Saskaņā ar 35. panta 3. punktu Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), ir pieņemts lēmums aizliegt zveju, kā noteikts tabulā.

| Aizlieguma datums un laiks | 1.1.2016. |
| --- | --- |
| Ilgums | 1.1.2016.–31.12.2016. |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Krājums vai krājumu grupa | WHM/ATLANT |
| Suga | Baltais marlīns (Tetrapturus albidus) |
| Zona | Atlantijas okeāns |
| Zvejas kuģu tips | — |
| Atsauces numurs | 04/TQ72 |

Aizlieguma datums un laiks

1.1.2016.

Ilgums

1.1.2016.–31.12.2016.

Dalībvalsts

Spānija

Krājums vai krājumu grupa

WHM/ATLANT

Suga

Baltais marlīns (Tetrapturus albidus)

Zona

Atlantijas okeāns

Zvejas kuģu tips

—

Atsauces numurs

04/TQ72

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

---

| 1.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 115/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 115/21

---

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

(2016/C 115/10)

Saskaņā ar 35. panta 3. punktu Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), ir pieņemts lēmums aizliegt zveju, kā noteikts tabulā.

| Aizlieguma datums un laiks | 1.1.2016. |
| --- | --- |
| Ilgums | 1.1.2016.–31.12.2016. |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Krājums vai krājumu grupa | BUM/ATLANT |
| Suga | Atlantijas zilais marlīns (Makaira nigricans) |
| Zona | Atlantijas okeāns |
| Zvejas kuģu tips | — |
| Atsauces numurs | 05/TQ72 |

Aizlieguma datums un laiks

1.1.2016.

Ilgums

1.1.2016.–31.12.2016.

Dalībvalsts

Spānija

Krājums vai krājumu grupa

BUM/ATLANT

Suga

Atlantijas zilais marlīns (Makaira nigricans)

Zona

Atlantijas okeāns

Zvejas kuģu tips

—

Atsauces numurs

05/TQ72

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 1.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 115/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 115/22

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.7988 – Rhône Capital / AP / GardaWorld Security)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2016/C 115/11)

| 1. | Komisija 2016. gada 22. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. pantu (1), kā rezultātā uzņēmumi, kurus kontrolē Rhône Capital L.L.C. (Rhône Capital, Amerikas Savienotās Valstis) un Apax Partners LLP (AP, Apvienotā Karaliste), Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār visu uzņēmumu GardaWorld Security Corporation (Garda, Kanāda), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2016. gada 22. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. pantu (1), kā rezultātā uzņēmumi, kurus kontrolē Rhône Capital L.L.C. (Rhône Capital, Amerikas Savienotās Valstis) un Apax Partners LLP (AP, Apvienotā Karaliste), Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār visu uzņēmumu GardaWorld Security Corporation (Garda, Kanāda), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Rhône Capital ir privāta kapitāla sabiedrība, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Rhône Capital ir privāta kapitāla sabiedrība,

| — | AP sniedz ieguldījumu konsultāciju pakalpojumus, |
| --- | --- |

—

AP sniedz ieguldījumu konsultāciju pakalpojumus,

| — | Garda sniedz iekšzemes un starptautiskus aizsardzības pakalpojumus un skaidras naudas drošības pakalpojumus. |
| --- | --- |

—

Garda sniedz iekšzemes un starptautiskus aizsardzības pakalpojumus un skaidras naudas drošības pakalpojumus.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši šajā paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši šajā paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Eiropas Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7988 – Rhône Capital / AP / GardaWorld Security uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Eiropas Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7988 – Rhône Capital / AP / GardaWorld Security uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 1.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 115/23 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 115/23

---

Paziņojums Nayef Salam Muhammad Ujaym Al-Hababi ievērībai, kurš ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/473 ir pievienots sarakstam, kas minēts 2., 3. un 7. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar ISIL (Da'esh) un Al-Qaida organizācijām

(2016/C 115/12)

| 1. | Kopējā nostājā 2002/402/KĀDP (1) Savienība ir aicināta iesaldēt līdzekļus un saimnieciskos resursus, kas attiecas uz organizācijas Al-Qaida locekļiem un atsevišķām personām, grupām, uzņēmumiem un organizācijām, kas saistītas ar to un kas minētas sarakstā, kurš sastādīts atbilstīgi ANO DP Rezolūcijām 1267(1999) un 1333(2000) un kurš regulāri jāatjaunina ANO komitejai, kas izveidota saskaņā ar ANO DP Rezolūciju 1267(1999).
  ANO komitejas izveidotais saraksts ietver šādas personas un organizācijas:






  — | Al Qaida, |
| --- | --- | --- |

1.

Kopējā nostājā 2002/402/KĀDP (1) Savienība ir aicināta iesaldēt līdzekļus un saimnieciskos resursus, kas attiecas uz organizācijas Al-Qaida locekļiem un atsevišķām personām, grupām, uzņēmumiem un organizācijām, kas saistītas ar to un kas minētas sarakstā, kurš sastādīts atbilstīgi ANO DP Rezolūcijām 1267(1999) un 1333(2000) un kurš regulāri jāatjaunina ANO komitejai, kas izveidota saskaņā ar ANO DP Rezolūciju 1267(1999).

ANO komitejas izveidotais saraksts ietver šādas personas un organizācijas:

—

Al Qaida,

| — | fiziskās un juridiskās personas, organizācijas, struktūras un grupas, kas ir saistītas ar Al-Qaida, kā arī |
| --- | --- |

—

fiziskās un juridiskās personas, organizācijas, struktūras un grupas, kas ir saistītas ar Al-Qaida, kā arī

| — | juridiskās personas, organizācijas un struktūras, kas jebkurai no šīm saistītajām personām, organizācijām, struktūrām un grupām pieder, kuras tās kontrolē vai citādi atbalsta. |
| --- | --- |

—

juridiskās personas, organizācijas un struktūras, kas jebkurai no šīm saistītajām personām, organizācijām, struktūrām un grupām pieder, kuras tās kontrolē vai citādi atbalsta.

Rīcība vai darbības, kas norāda, ka atsevišķa persona, grupa, uzņēmums vai organizācija ir “saistīta ar”Al-Qaida:

| a) | dalība tādas rīcības vai darbību finansēšanā, plānošanā, sekmēšanā, sagatavošanā vai īstenošanā, ko veic Al-Qaida vai jebkura ar to saistīta apakšorganizācija, pakļauta organizācija, saistīta grupa vai to atvasinājumi, tāpat kā rīcība vai darbības saistībā ar to, tās vārdā, tās uzdevumā vai to atbalstot; |
| --- | --- |

a)

dalība tādas rīcības vai darbību finansēšanā, plānošanā, sekmēšanā, sagatavošanā vai īstenošanā, ko veic Al-Qaida vai jebkura ar to saistīta apakšorganizācija, pakļauta organizācija, saistīta grupa vai to atvasinājumi, tāpat kā rīcība vai darbības saistībā ar to, tās vārdā, tās uzdevumā vai to atbalstot;

| b) | ieroču un ar saistīto materiālu piegāde, pārdošana vai nodošana jebkuram no tiem; |
| --- | --- |

b)

ieroču un ar saistīto materiālu piegāde, pārdošana vai nodošana jebkuram no tiem;

| c) | rekrutēšana jebkuru šo personu vai organizāciju uzdevumā; vai |
| --- | --- |

c)

rekrutēšana jebkuru šo personu vai organizāciju uzdevumā; vai

| d) | cita rīcība vai darbības nolūkā atbalstīt jebkuru no tiem. |
| --- | --- |

d)

cita rīcība vai darbības nolūkā atbalstīt jebkuru no tiem.

| 2. | ANO Drošības padome 2016. gada 28. martā apstiprināja Nayef Salam Muhammad Ujaym Al-Hababi iekļaušanu Al-Qaida Sankciju komitejas sarakstā.

  Nayef Salam Muhammad Ujaym Al-Hababi jebkurā laikā var iesniegt ANO ombudam pieprasījumu, pievienojot tam apstiprinošus dokumentus, par tā lēmuma pārskatīšanu, ar kuru viņš ir iekļauts minētajā ANO sarakstā. Pieprasījums jānosūta uz šādu adresi:






  United Nations – Office of the Ombudsperson |
| --- | --- |
| Room TB-08041D |
| New York, NY 10017 |
| UNITED STATES OF AMERICA |
| Tālr.: +1 2129632671 |
| Fakss: +1 2129631300/3778 |
| E-pasts: ombudsperson@un.org |

2.

ANO Drošības padome 2016. gada 28. martā apstiprināja Nayef Salam Muhammad Ujaym Al-Hababi iekļaušanu Al-Qaida Sankciju komitejas sarakstā.

Nayef Salam Muhammad Ujaym Al-Hababi jebkurā laikā var iesniegt ANO ombudam pieprasījumu, pievienojot tam apstiprinošus dokumentus, par tā lēmuma pārskatīšanu, ar kuru viņš ir iekļauts minētajā ANO sarakstā. Pieprasījums jānosūta uz šādu adresi:

United Nations – Office of the Ombudsperson

Room TB-08041D

New York, NY 10017

UNITED STATES OF AMERICA

Tālr.: +1 2129632671

Fakss: +1 2129631300/3778

E-pasts: ombudsperson@un.org

Sīkāka informācija ir pieejama tīmekļa vietnē https://www.un.org/sc/suborg/en/sanctions/1267/aq_sanctions_list/procedures-for-delisting

| 3. | Papildus 2. punktā minētajam ANO lēmumam Komisija pieņēma Īstenošanas regulu (ES) 2016/473 (2), ar ko groza I pielikumu Padomes 2002. gada 27. maija Regulai (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar ISIL (Da'esh) un Al-Qaida organizācijām (3). Grozījums, kas veikts saskaņā ar 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 7.a panta 1. punktu Regulā (EK) Nr. 881/2002, minētās regulas I pielikumā (“I pielikums”) iekļautajam sarakstam pievieno Nayef Salam Muhammad Ujaym Al-Hababi.
  Personām un visa veida organizācijām, kas pievienotas sarakstam I pielikumā, piemēro šādus Regulā (EK) Nr. 881/2002 noteiktos pasākumus:






  1) | visu attiecīgajām personām un organizācijām piederošo, to kontrolēto vai to rīcībā esošo naudas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana un aizliegums (visiem) tieši vai netieši darīt tām pieejamus naudas līdzekļus un saimnieciskos resursus (2. un 2.a pants); un |
| --- | --- | --- |

3.

Papildus 2. punktā minētajam ANO lēmumam Komisija pieņēma Īstenošanas regulu (ES) 2016/473 (2), ar ko groza I pielikumu Padomes 2002. gada 27. maija Regulai (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar ISIL (Da'esh) un Al-Qaida organizācijām (3). Grozījums, kas veikts saskaņā ar 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 7.a panta 1. punktu Regulā (EK) Nr. 881/2002, minētās regulas I pielikumā (“I pielikums”) iekļautajam sarakstam pievieno Nayef Salam Muhammad Ujaym Al-Hababi.

Personām un visa veida organizācijām, kas pievienotas sarakstam I pielikumā, piemēro šādus Regulā (EK) Nr. 881/2002 noteiktos pasākumus:

1)

visu attiecīgajām personām un organizācijām piederošo, to kontrolēto vai to rīcībā esošo naudas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana un aizliegums (visiem) tieši vai netieši darīt tām pieejamus naudas līdzekļus un saimnieciskos resursus (2. un 2.a pants); un

| 2) | aizliegts tieši vai netieši piešķirt, pārdot, piegādāt vai nodot jebkurai no minētajām personām un visu veidu organizācijām tehniskas konsultācijas, palīdzību vai apmācības, kas saistītas ar militārām darbībām (3. pants). |
| --- | --- |

2)

aizliegts tieši vai netieši piešķirt, pārdot, piegādāt vai nodot jebkurai no minētajām personām un visu veidu organizācijām tehniskas konsultācijas, palīdzību vai apmācības, kas saistītas ar militārām darbībām (3. pants).

| 4. | Regulas (EK) Nr. 881/2002 7.a pantā paredzēta pārskatīšanas procedūra, ja sarakstā iekļautās personas ir iesniegušas apsvērumus par iekļaušanas sarakstā pamatojumu. Personas un organizācijas, kas iekļautas I pielikumā ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/473, var pieprasīt Komisijai pamatot viņu iekļaušanu šajā sarakstā. Šis pieprasījums jānosūta uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| “Restrictive measures” |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Regulas (EK) Nr. 881/2002 7.a pantā paredzēta pārskatīšanas procedūra, ja sarakstā iekļautās personas ir iesniegušas apsvērumus par iekļaušanas sarakstā pamatojumu. Personas un organizācijas, kas iekļautas I pielikumā ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/473, var pieprasīt Komisijai pamatot viņu iekļaušanu šajā sarakstā. Šis pieprasījums jānosūta uz šādu adresi:

European Commission

“Restrictive measures”

Rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| 5. | Attiecīgo personu un organizāciju uzmanība tiek vērsta arī uz iespēju apstrīdēt Īstenošanas regulu (ES) 2016/473 Eiropas Savienības Vispārējā tiesā saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Līguma par Eiropas Savienības darbību 263. panta ceturtajā un sestajā daļā. |
| --- | --- |

5.

Attiecīgo personu un organizāciju uzmanība tiek vērsta arī uz iespēju apstrīdēt Īstenošanas regulu (ES) 2016/473 Eiropas Savienības Vispārējā tiesā saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Līguma par Eiropas Savienības darbību 263. panta ceturtajā un sestajā daļā.

| 6. | Regulas I pielikumā iekļauto personu un organizāciju uzmanība tiek vērsta uz iespēju iesniegt pieteikumu attiecīgo dalībvalstu kompetentajās iestādēs, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 881/2002 II pielikumā, lai saņemtu atļauju izmantot iesaldētos naudas līdzekļus un saimnieciskos resursus svarīgām vajadzībām vai konkrētiem maksājumiem saskaņā ar minētās regulas 2.a pantu. |
| --- | --- |

6.

Regulas I pielikumā iekļauto personu un organizāciju uzmanība tiek vērsta uz iespēju iesniegt pieteikumu attiecīgo dalībvalstu kompetentajās iestādēs, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 881/2002 II pielikumā, lai saņemtu atļauju izmantot iesaldētos naudas līdzekļus un saimnieciskos resursus svarīgām vajadzībām vai konkrētiem maksājumiem saskaņā ar minētās regulas 2.a pantu.

---

(1)  OV L 139, 29.5.2002., 4. lpp.

(2)  OV L 85, 1.4.2016., 30. lpp.

(3)  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp.

---