# Den Europæiske Unions C 105/2016

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 105 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 59. årgang19. marts 2016 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 105

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

59. årgang19. marts 2016

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2016/C 105/01 | Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, af 24. februar 2016, om fremme af socioøkonomisk udvikling og inklusion i EU gennem uddannelse: uddannelse som bidrag til det europæiske semester 2016 | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

2016/C 105/01

Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, af 24. februar 2016, om fremme af socioøkonomisk udvikling og inklusion i EU gennem uddannelse: uddannelse som bidrag til det europæiske semester 2016

1

---

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2016/C 105/02 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.7964 — Recruit Holdings/USG People) (
  1
  ) | 5 |
| 2016/C 105/03 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.7953 — AXA/Group CM-11/Target) (
  1
  ) | 5 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2016/C 105/02

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.7964 — Recruit Holdings/USG People) (
  1
  )

1

5

2016/C 105/03

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.7953 — AXA/Group CM-11/Target) (
  1
  )

1

5

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2016/C 105/04 | Rådets afgørelse af 16. marts 2016 om vedtagelse af Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 1 for regnskabsåret 2016 | 6 |
| 2016/C 105/05 | Bekendtgørelse til de personer, som er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2011/172/FUSP og Rådets forordning (EU) nr. 270/2011 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Egypten | 7 |
| 2016/C 105/06 | Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem; alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith; alias WADOOD, Khalid Adbul), POPULAR FRONT FOR THE LIBERATION OF PALESTINE (Folkefronten til Palæstinas Befrielse) (PFLP), POPULAR FRONT FOR THE LIBERATION OF PALESTINE-GENERAL COMMAND (Folkefronten til Palæstinas Befrielse-Generalkommandoen) (alias PFLP-General Command), der er optaget på den liste, der er omhandlet i artikel 2, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme (jf. bilaget til Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2015/2425 af 21. december 2015) | 8 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2016/C 105/07 | Euroens vekselkurs | 9 |
| 2016/C 105/08 | Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb | 10 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2016/C 105/04

Rådets afgørelse af 16. marts 2016 om vedtagelse af Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 1 for regnskabsåret 2016

6

2016/C 105/05

Bekendtgørelse til de personer, som er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2011/172/FUSP og Rådets forordning (EU) nr. 270/2011 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Egypten

7

2016/C 105/06

Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem; alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith; alias WADOOD, Khalid Adbul), POPULAR FRONT FOR THE LIBERATION OF PALESTINE (Folkefronten til Palæstinas Befrielse) (PFLP), POPULAR FRONT FOR THE LIBERATION OF PALESTINE-GENERAL COMMAND (Folkefronten til Palæstinas Befrielse-Generalkommandoen) (alias PFLP-General Command), der er optaget på den liste, der er omhandlet i artikel 2, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme (jf. bilaget til Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2015/2425 af 21. december 2015)

8

Europa-Kommissionen

2016/C 105/07

Euroens vekselkurs

9

2016/C 105/08

Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb

10

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2016/C 105/09 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.7853 — CMA CGM/Bolloré/Kribi JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 11 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2016/C 105/10 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 12 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2016/C 105/09

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.7853 — CMA CGM/Bolloré/Kribi JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

11

ANDET

Europa-Kommissionen

2016/C 105/10

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

12

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

| 19.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 105/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 105/1

---

Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, af 24. februar 2016, om fremme af socioøkonomisk udvikling og inklusion i EU gennem uddannelse: uddannelse som bidrag til det europæiske semester 2016

(2016/C 105/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET,

SOM TAGER HENSYN TIL

| — | Europa-Kommissionens årlige vækstundersøgelse 2016: Styrket opsving og større konvergens (1) |
| --- | --- |

—

Europa-Kommissionens årlige vækstundersøgelse 2016: Styrket opsving og større konvergens (1)

| — | Europa-Kommissionens rapport Education and Training Monitor 2015 (2) |
| --- | --- |

—

Europa-Kommissionens rapport Education and Training Monitor 2015 (2)

| — | Rådets og Kommissionens fælles rapport for 2015 om gennemførelse af strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (ET 2020) — Nye prioritetsområder for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (3), |
| --- | --- |

—

Rådets og Kommissionens fælles rapport for 2015 om gennemførelse af strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (ET 2020) — Nye prioritetsområder for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (3),

ER AF FØLGENDE OPFATTELSE:

Europa står over for flere samtidige udfordringer i samfundet.

Selv om Den Europæiske Unions økonomi generelt set oplever en moderat fremgang, påvirker konsekvenserne af den finansielle og økonomiske krise stadig vores samfund. Skævhederne mellem og i medlemsstaterne øges fortsat, og det fører til langvarige ubalancer. I mange lande er ungdomsarbejdsløsheden stadig alarmerende høj og uddannelsesniveauet utilstrækkeligt.

Den aktuelle flygtningekrise medfører betydelige udfordringer for vores samfund og vores uddannelsessystemer. Det er vores fælles pligt at skabe et miljø, hvor den enkeltes evner kommer til udfoldelse uanset baggrund og oprindelse.

Samtidig står vores samfund over for trusler fra øget radikalisering, som i nogle tilfælde fører til vold og terrorisme. Det fremhæver i endnu højere grad den vigtige rolle, som uddannelse spiller med hensyn til at fremme inklusion, aktivt medborgerskab og fælles grundlæggende værdier som fastsat i Pariserklæringen fra marts 2015 (4).

Der er tale om fælles centrale udfordringer med betydelige konsekvenser for uddannelsespolitikken. Hvis vi skal opnå en bæredygtig økonomisk fremgang og mindske skævhederne og ubalancerne, er der behov for en indsats, hvor medlemsstaterne handler sammen med EU-institutionerne og i forening med andre internationale organisationer, f.eks. OECD, Europarådet og UNESCO (5).

ANERKENDER FØLGENDE:

Når vi giver mennesker de relevante kvalifikationer og kompetencer og den relevante viden, skaber det innovation og vækst og fremmer selvrealisering og personlig trivsel. Det er den bedste måde at forhindre arbejdsløshed på og dermed mindske risikoen for fattigdom og social udstødelse (6).

Desværre er der i overgangen fra uddannelse til arbejdsmarked stadig betydelige kompetencegab og manglende overensstemmelse mellem udbudte og efterspurgte kompetencer, og det betyder, at de europæiske økonomier kan blive bremset på grund af mangel på arbejdstagere med de rette kvalifikationer, hvilket på sin side mindsker økonomiernes vækstpotentiale (7). Lige så beklageligt er det imidlertid, at mange højt kvalificerede arbejdstagere kan være beskæftiget i job, hvor de ikke i tilstrækkelig grad udnytter deres evner, og det kan mindske deres personlige udviklingspotentiale (8).

Uddannelse kan i høj grad være med til at sikre et sammenhængende samfund og et velfungerende arbejdsmarked. Uddannelse bør skabe lige vilkår for alle og fungere som en stærk løftestang for social og økonomisk inklusion af dårligt stillede grupper gennem accept af mangfoldigheden i alle dens former. Uddannelse kan på samme måde spille en central rolle i forbindelse med udviklingen af den enkeltes potentiale og fremme af evnen til at tænke kritisk og foretage rimelige og uafhængige vurderinger, især — men ikke kun — på de sociale medier.

Selv om uddannelsessystemerne i mange henseender fungerer godt og i høj grad bidrager til Europas vækstpotentiale og er med til at sikre åbne og demokratiske samfund, er der stadig nogle væsentlige svagheder. Det betydelige antal elever, der ifølge de seneste skolefrafaldstal (9) og tal for grundlæggende færdigheder (10) ikke formår at opnå et minimumsuddannelsesniveau, er særligt bekymrende. Socioøkonomisk status, migrantbaggrund og køn har stadig afgørende betydning for uddannelsesresultaterne (11) og begrænser således den selvstændiggørende virkning (12), som uddannelse bør have.

FORELÆGGER I OVERENSSTEMMELSE HERMED følgende bidrag vedrørende uddannelse for Det Europæiske Råd med henblik på mødet i marts 2016:

| 1. | Uddannelse bør være et centralt element i en omfattende tilgang, der har til formål at fremme socioøkonomisk udvikling og inklusion. Dette kræver målrettede reformer af uddannelsessystemerne, der gør dem mere effektive målt på læringsresultater, som led i den overordnede indsats, der er nødvendig for at genoprette beskæftigelsen og den bæredygtige vækst. Investeringer i uddannelse bør prioriteres på både regionalt og nationalt plan og EU-plan, eftersom de fremmer væksten og støtter såvel kortsigtet genopretning som langsigtet økonomisk vækst. Det behøver ikke i alle tilfælde at være et spørgsmål om at forhøje budgetterne, men kan i stedet være et spørgsmål om at målrette udgifterne bedre og skabe de rette kvalitetsfremmende incitamenter. |
| --- | --- |

1.

Uddannelse bør være et centralt element i en omfattende tilgang, der har til formål at fremme socioøkonomisk udvikling og inklusion. Dette kræver målrettede reformer af uddannelsessystemerne, der gør dem mere effektive målt på læringsresultater, som led i den overordnede indsats, der er nødvendig for at genoprette beskæftigelsen og den bæredygtige vækst. Investeringer i uddannelse bør prioriteres på både regionalt og nationalt plan og EU-plan, eftersom de fremmer væksten og støtter såvel kortsigtet genopretning som langsigtet økonomisk vækst. Det behøver ikke i alle tilfælde at være et spørgsmål om at forhøje budgetterne, men kan i stedet være et spørgsmål om at målrette udgifterne bedre og skabe de rette kvalitetsfremmende incitamenter.

| 2. | Udviklingen af kvalifikationer, kompetencer og viden ud fra et perspektiv om livslang læring er afgørende for et velfungerende arbejdsmarked, hvor den enkeltes evner kan udvikles. Der skal findes metoder til at forberede unge på arbejdsmarkedets skiftende krav, og samtidig skal de, der allerede er på arbejdsmarkedet, løbende have ajourført og forbedret deres kvalifikationer. Både uddannelses- og beskæftigelsessektoren bør prioritere håndteringen af den manglende overensstemmelse mellem udbudte og efterspurgte kompetencer samt kompetencegab. Dette betyder bl.a., at det er nødvendigt at lægge større vægt på udviklingen af tværfaglige kvalifikationer (13), og at arbejdsbaseret læring, foregribelse af fremtidige kvalifikationskrav og partnerskaber mellem uddannelsesinstitutioner og virksomheder bør fremmes.
  Vigtigheden af at udvikle kvalifikationer og kompetencer rækker langt ud over arbejdsmarkedet. Det handler i lige så høj grad om at skabe ansvarlige borgere, der er i stand til at tage aktiv del i samfundet og det demokratiske liv. De to formål supplerer hinanden, eftersom de kvalifikationer og kompetencer, der er nødvendige i samfundet, på mange måder er lige så relevante for arbejdspladsen. |
| --- | --- |

2.

Udviklingen af kvalifikationer, kompetencer og viden ud fra et perspektiv om livslang læring er afgørende for et velfungerende arbejdsmarked, hvor den enkeltes evner kan udvikles. Der skal findes metoder til at forberede unge på arbejdsmarkedets skiftende krav, og samtidig skal de, der allerede er på arbejdsmarkedet, løbende have ajourført og forbedret deres kvalifikationer. Både uddannelses- og beskæftigelsessektoren bør prioritere håndteringen af den manglende overensstemmelse mellem udbudte og efterspurgte kompetencer samt kompetencegab. Dette betyder bl.a., at det er nødvendigt at lægge større vægt på udviklingen af tværfaglige kvalifikationer (13), og at arbejdsbaseret læring, foregribelse af fremtidige kvalifikationskrav og partnerskaber mellem uddannelsesinstitutioner og virksomheder bør fremmes.

Vigtigheden af at udvikle kvalifikationer og kompetencer rækker langt ud over arbejdsmarkedet. Det handler i lige så høj grad om at skabe ansvarlige borgere, der er i stand til at tage aktiv del i samfundet og det demokratiske liv. De to formål supplerer hinanden, eftersom de kvalifikationer og kompetencer, der er nødvendige i samfundet, på mange måder er lige så relevante for arbejdspladsen.

| 3. | Strukturreformer, der har til formål at modernisere vores økonomier, bør videreføres for at fremme udviklingen af menneskers kvalifikationer, kompetencer og viden og således stimulere innovationen og produktiviteten og fremme inklusion. Tilsvarende bør det tilsigtes, at uddannelsessystemernes selvstændiggørende virkning øges og dermed sikrer lige vilkår for alle uanset socioøkonomisk status, migrantbaggrund eller køn. Det betyder, at der skal skabes større åbenhed i uddannelsessystemerne, så de kan reagere på elevernes stigende mangfoldighed, og knyttes bånd med alle relevante interessenter. |
| --- | --- |

3.

Strukturreformer, der har til formål at modernisere vores økonomier, bør videreføres for at fremme udviklingen af menneskers kvalifikationer, kompetencer og viden og således stimulere innovationen og produktiviteten og fremme inklusion. Tilsvarende bør det tilsigtes, at uddannelsessystemernes selvstændiggørende virkning øges og dermed sikrer lige vilkår for alle uanset socioøkonomisk status, migrantbaggrund eller køn. Det betyder, at der skal skabes større åbenhed i uddannelsessystemerne, så de kan reagere på elevernes stigende mangfoldighed, og knyttes bånd med alle relevante interessenter.

OG GIVER TILSAGN OM

| 1. | at samarbejde med henblik på at fremme socioøkonomisk udvikling og inklusion i EU gennem uddannelse ved hjælp af reformer, relevante politikker og målrettede investeringer. Politikker, der har vist sig at fungere efter hensigten, bør kortlægges og udbredes, og der bør ydes relevant støtte til deres gennemførelse i andre lande, som ønsker at lade sig inspirere af dem og udvikle lignende politikker eller reformer |
| --- | --- |

1.

at samarbejde med henblik på at fremme socioøkonomisk udvikling og inklusion i EU gennem uddannelse ved hjælp af reformer, relevante politikker og målrettede investeringer. Politikker, der har vist sig at fungere efter hensigten, bør kortlægges og udbredes, og der bør ydes relevant støtte til deres gennemførelse i andre lande, som ønsker at lade sig inspirere af dem og udvikle lignende politikker eller reformer

| 2. | at overvåge fremskridt i retning af vores fælles mål inden for uddannelse og stræbe efter at udveksle viden og erfaring, navnlig inden for rammerne af de nyligt reviderede ET 2020-prioritetsområder og strukturer (14). Dette bør sikre overensstemmelse med de overordnede Europa 2020-mål og forvaltningsordningerne inden for rammerne af det europæiske semester og under fuld hensyntagen til nærhedsprincippet, uddannelsesinstitutionernes selvbestemmelse og den pædagogiske frihed |
| --- | --- |

2.

at overvåge fremskridt i retning af vores fælles mål inden for uddannelse og stræbe efter at udveksle viden og erfaring, navnlig inden for rammerne af de nyligt reviderede ET 2020-prioritetsområder og strukturer (14). Dette bør sikre overensstemmelse med de overordnede Europa 2020-mål og forvaltningsordningerne inden for rammerne af det europæiske semester og under fuld hensyntagen til nærhedsprincippet, uddannelsesinstitutionernes selvbestemmelse og den pædagogiske frihed

| 3. | at investere tilstrækkeligt i uddannelse på alle niveauer og samtidig tilskynde til, at det højner uddannelsesniveauet, kortlægger og håndterer kompetencegab og manglende overensstemmelse mellem udbudte og efterspurgte kompetencer og styrker den selvstændiggørende virkning, som uddannelse har; med dette mål for øje at gøre fuld brug af de muligheder, som EU-instrumenter giver, f.eks. de europæiske struktur- og investeringsfonde, ungdomsgarantien, Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer og Erasmus+-programmet |
| --- | --- |

3.

at investere tilstrækkeligt i uddannelse på alle niveauer og samtidig tilskynde til, at det højner uddannelsesniveauet, kortlægger og håndterer kompetencegab og manglende overensstemmelse mellem udbudte og efterspurgte kompetencer og styrker den selvstændiggørende virkning, som uddannelse har; med dette mål for øje at gøre fuld brug af de muligheder, som EU-instrumenter giver, f.eks. de europæiske struktur- og investeringsfonde, ungdomsgarantien, Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer og Erasmus+-programmet

| 4. | ved hjælp af grunduddannelse og løbende faglig udvikling at give lærere passende, tidssvarende pædagogiske redskaber og metoder, der er udformet til at styrke udviklingen af kvalifikationer og kompetencer og tilegnelsen af viden. At gøre uddannelsesinstitutionerne mere åbne over for omverdenen bør være en integrerende del af denne tilgang på alle niveauer inden for uddannelse. For at opnå dette bør nationale, regionale og lokale partnerskaber fremmes under inddragelse af relevante interessenter såsom arbejdsmarkedets parter og repræsentanter fra ungdomssektoren, og de bør have sigte på at tackle specifikke udfordringer |
| --- | --- |

4.

ved hjælp af grunduddannelse og løbende faglig udvikling at give lærere passende, tidssvarende pædagogiske redskaber og metoder, der er udformet til at styrke udviklingen af kvalifikationer og kompetencer og tilegnelsen af viden. At gøre uddannelsesinstitutionerne mere åbne over for omverdenen bør være en integrerende del af denne tilgang på alle niveauer inden for uddannelse. For at opnå dette bør nationale, regionale og lokale partnerskaber fremmes under inddragelse af relevante interessenter såsom arbejdsmarkedets parter og repræsentanter fra ungdomssektoren, og de bør have sigte på at tackle specifikke udfordringer

| 5. | aktivt at opsøge unge med lav uddannelse og dårlige beskæftigelsesmuligheder baseret på deres socioøkonomiske status, migrantbaggrund eller køn, for at sikre, at ingen lades i stikken. Unges digitale færdigheder og mediekendskab samt deres evne til at tænke kritisk bør styrkes, hvilket også gælder deres sociale færdigheder og medborgerkompetencer. Lærere og skoleledere bør have bemyndigelse til at spore og gøre opmærksom på tidlige tegn på skoletræthed for at forbedre uddannelsesniveauet og forebygge skolefrafald, social udstødelse og voldelig radikalisering. |
| --- | --- |

5.

aktivt at opsøge unge med lav uddannelse og dårlige beskæftigelsesmuligheder baseret på deres socioøkonomiske status, migrantbaggrund eller køn, for at sikre, at ingen lades i stikken. Unges digitale færdigheder og mediekendskab samt deres evne til at tænke kritisk bør styrkes, hvilket også gælder deres sociale færdigheder og medborgerkompetencer. Lærere og skoleledere bør have bemyndigelse til at spore og gøre opmærksom på tidlige tegn på skoletræthed for at forbedre uddannelsesniveauet og forebygge skolefrafald, social udstødelse og voldelig radikalisering.

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL

| 1. | inden for rammerne af Erasmus+-arbejdsprogrammet for 2017 fortsat at fremme ethvert initiativ, der imødegår de udfordringer, som er beskrevet i denne resolution, og samtidig udnytte mulighederne i det nuværende program fuldt ud. Midtvejsevalueringen af den flerårige finansielle ramme giver desuden mulighed for at overveje, hvordan disse udfordringer mest effektivt kan støttes gennem forskellige eksisterende EU-instrumenter — herunder Erasmus+-programmet |
| --- | --- |

1.

inden for rammerne af Erasmus+-arbejdsprogrammet for 2017 fortsat at fremme ethvert initiativ, der imødegår de udfordringer, som er beskrevet i denne resolution, og samtidig udnytte mulighederne i det nuværende program fuldt ud. Midtvejsevalueringen af den flerårige finansielle ramme giver desuden mulighed for at overveje, hvordan disse udfordringer mest effektivt kan støttes gennem forskellige eksisterende EU-instrumenter — herunder Erasmus+-programmet

| 2. | på ny at bekræfte vigtigheden af uddannelse i ethvert europæisk initiativ for perioden efter 2020, der vedrører vækst, beskæftigelse og bæredygtighed, idet der også tages hensyn til bredere initiativer såsom FN's 2030-udviklingsmål. Dette er særlig vigtigt med hensyn til uddannelse, et område, som er kendetegnet ved sit langsigtede perspektiv. |
| --- | --- |

2.

på ny at bekræfte vigtigheden af uddannelse i ethvert europæisk initiativ for perioden efter 2020, der vedrører vækst, beskæftigelse og bæredygtighed, idet der også tages hensyn til bredere initiativer såsom FN's 2030-udviklingsmål. Dette er særlig vigtigt med hensyn til uddannelse, et område, som er kendetegnet ved sit langsigtede perspektiv.

| 3. | inden samlingen i Rådet for Uddannelse, Ungdom, Kultur og Sport i maj 2016 at fremsætte sit kommende forslag til en ny dagsorden for færdigheder for Europa til støtte for medlemsstaterne, hvori det bl.a. kan overvejes, hvordan udviklingen af kvalifikationer og tilegnelsen af viden kan fremmes ud fra et perspektiv om livslang læring med særlig vægt på følgende:






  a) | at højne uddannelsesniveauet i erkendelse af, at færdiggørelsen af en ungdomsuddannelse eller tilsvarende ofte anses for at være det minimumskrav, der sikrer en vellykket overgang fra uddannelse til arbejdsmarked og giver adgang til yderligere læring |
| --- | --- | --- |

3.

inden samlingen i Rådet for Uddannelse, Ungdom, Kultur og Sport i maj 2016 at fremsætte sit kommende forslag til en ny dagsorden for færdigheder for Europa til støtte for medlemsstaterne, hvori det bl.a. kan overvejes, hvordan udviklingen af kvalifikationer og tilegnelsen af viden kan fremmes ud fra et perspektiv om livslang læring med særlig vægt på følgende:

a)

at højne uddannelsesniveauet i erkendelse af, at færdiggørelsen af en ungdomsuddannelse eller tilsvarende ofte anses for at være det minimumskrav, der sikrer en vellykket overgang fra uddannelse til arbejdsmarked og giver adgang til yderligere læring

| b) | at forbedre formidlingen af nøglekompetencer, som er afgørende for livslang læring, beskæftigelsesegnethed og aktiv deltagelse i samfundet og det demokratiske liv |
| --- | --- |

b)

at forbedre formidlingen af nøglekompetencer, som er afgørende for livslang læring, beskæftigelsesegnethed og aktiv deltagelse i samfundet og det demokratiske liv

| c) | at styrke Europas evne til at foregribe fremtidige kvalifikationskrav og tackle kompetencegab og manglende overensstemmelse mellem udbudte og efterspurgte kompetencer under fremhævelse af uddannelses- og erhvervssektorens fælles ansvar og med udgangspunkt i initiativer fra begge sektorer |
| --- | --- |

c)

at styrke Europas evne til at foregribe fremtidige kvalifikationskrav og tackle kompetencegab og manglende overensstemmelse mellem udbudte og efterspurgte kompetencer under fremhævelse af uddannelses- og erhvervssektorens fælles ansvar og med udgangspunkt i initiativer fra begge sektorer

| d) | at fremme større gennemsigtighed i og udnyttelse af mobile europæiske arbejdstageres og uddannelsessøgendes færdigheder og kvalifikationer |
| --- | --- |

d)

at fremme større gennemsigtighed i og udnyttelse af mobile europæiske arbejdstageres og uddannelsessøgendes færdigheder og kvalifikationer

| e) | at forny moderniseringsprocessen for videregående uddannelse i Europa, bl.a. ved






  — | at øge kvaliteten og relevansen i udviklingen og gennemførelsen af læseplaner |
| --- | --- | --- |

e)

at forny moderniseringsprocessen for videregående uddannelse i Europa, bl.a. ved

—

at øge kvaliteten og relevansen i udviklingen og gennemførelsen af læseplaner

| — | at fremme de videregående uddannelsesinstitutioners rolle som regionale innovatører |
| --- | --- |

—

at fremme de videregående uddannelsesinstitutioners rolle som regionale innovatører

| — | at forbedre forbindelsen mellem de videregående uddannelsesinstitutioners uddannelses- og forskningsfunktion |
| --- | --- |

—

at forbedre forbindelsen mellem de videregående uddannelsesinstitutioners uddannelses- og forskningsfunktion

| — | at udforme en reaktion på betydningen af åben og online videregående uddannelse |
| --- | --- |

—

at udforme en reaktion på betydningen af åben og online videregående uddannelse

| — | at se nærmere på de videregående uddannelsesinstitutioners medborgerskabende rolle i samspillet med samfundet |
| --- | --- |

—

at se nærmere på de videregående uddannelsesinstitutioners medborgerskabende rolle i samspillet med samfundet

| — | at sikre, at alle, der har potentialet til at gennemføre en videregående uddannelse, har mulighed for at gøre det, uanset deres forhold |
| --- | --- |

—

at sikre, at alle, der har potentialet til at gennemføre en videregående uddannelse, har mulighed for at gøre det, uanset deres forhold

| 4. | at støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at styrke den rolle, som uddannelse spiller i forbindelse med fremme af aktivt medborgerskab og grundlæggende værdier, som en opfølgning på Pariserklæringen (15); i den forbindelse at sikre synergier og samarbejde med Europarådet inden for demokratisk medborgerskab. |
| --- | --- |

4.

at støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at styrke den rolle, som uddannelse spiller i forbindelse med fremme af aktivt medborgerskab og grundlæggende værdier, som en opfølgning på Pariserklæringen (15); i den forbindelse at sikre synergier og samarbejde med Europarådet inden for demokratisk medborgerskab.

---

(1)  14270/15.

(2)  ISBN 978-92-79-50621-5.

(3)  EUT C 417 af 15.12.2015, s. 25.

(4)  Erklæring om fremme af medborgerskab og de fælles værdier frihed, tolerance og ikkediskrimination ved hjælp af uddannelse, Paris, den 17. marts 2015.

(5)  Navnlig FN's mål for bæredygtig udvikling nr. 4, som vedrører uddannelse og livslang læring (FN-resolution 70/1 Transforming our World: the 2030 Agenda for Sustainable Development).

(6)  Årlig vækstundersøgelse 2016 [14270/15, s. 8].

(7)  39 % af virksomhederne har angiveligt vanskeligt ved at finde medarbejdere med de nødvendige kvalifikationer — (Third European Company Survey (2013), Eurofound).

(8)  Cedefop European Skills and Jobs Survey 2014.

(9)  Education and Training Monitor 2015, del 2. I 2014 udgjorde andelen af elever i EU, der forlod skolen tidligt, 11,1 % af befolkningen i aldersgruppen 18-24 år, dvs. en større andel end Europa 2020-målet på 10 %.

(10)  Education and Training Monitor 2015, punkt 1.1. I henhold til OECD's seneste PISA-undersøgelse (2012) udgør andelen af elever i EU, der ikke klarer sig godt nok, 17,8 % inden for læsning, 22,1 % inden for matematik og 16,6 % inden for naturfag, dvs. en større andel end ET 2020-målet på 15 %.

(11)  Education and Training Monitor 2015, punkt 1.1.

(12)  Dvs. sætte nogen i stand til at overvinde restriktioner eller begrænsninger, som den pågældende kan opleve på grund af sin personlige eller socioøkonomiske baggrund.

(13)  Såsom læringskompetence, problemløsning, entreprenørskabsfærdigheder og digitale færdigheder, kreativitet og kritisk tænkning.

(14)  Bl.a. gennem de konkrete spørgsmål, der er opnået enighed om, og nyligt oprettede arbejdsgrupper (se fælles rapport 2015, vedtaget den 23. november 2015 (EUT C 417 af 15.12.2015, s. 25)).

(15)  Se fodnote 4.

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 19.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 105/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 105/5

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.7964 — Recruit Holdings/USG People)

(EØS-relevant tekst)

(2016/C 105/02)

Den 15. marts 2016 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32016M7964. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32016M7964. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 19.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 105/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 105/5

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.7953 — AXA/Group CM-11/Target)

(EØS-relevant tekst)

(2016/C 105/03)

Den 15. marts 2016 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på fransk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32016M7953. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32016M7953. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 19.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 105/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 105/6

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 16. marts 2016

om vedtagelse af Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 1 for regnskabsåret 2016

(2016/C 105/04)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 314, sammenholdt med traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 106a

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (1), særlig artikel 41, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Unionens budget for regnskabsåret 2016 blev endeligt vedtaget den 25. november 2015 (2). |
| --- | --- |

(1)

Unionens budget for regnskabsåret 2016 blev endeligt vedtaget den 25. november 2015 (2).

| (2) | Kommissionen forelagde den 10. marts 2016 et forslag med et forslag til ændringsbudget nr. 1 til det almindelige budget for regnskabsåret 2016. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen forelagde den 10. marts 2016 et forslag med et forslag til ændringsbudget nr. 1 til det almindelige budget for regnskabsåret 2016.

| (3) | I betragtning af at forslaget til ændringsbudget nr. 1 til det almindelige budget for 2016 skal vedtages omgående for at kunne dække de umiddelbare og presserende finansieringsbehov, der er opstået som følge af den massive tilstrømning af flygtninge og migranter til Unionen, er det, i overensstemmelse med artikel 3, stk. 3, i Rådets forretningsorden, berettiget at forkorte den frist på otte uger for information af de nationale parlamenter, der er fastsat i artikel 4 i protokol nr. 1 om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union — |
| --- | --- |

(3)

I betragtning af at forslaget til ændringsbudget nr. 1 til det almindelige budget for 2016 skal vedtages omgående for at kunne dække de umiddelbare og presserende finansieringsbehov, der er opstået som følge af den massive tilstrømning af flygtninge og migranter til Unionen, er det, i overensstemmelse med artikel 3, stk. 3, i Rådets forretningsorden, berettiget at forkorte den frist på otte uger for information af de nationale parlamenter, der er fastsat i artikel 4 i protokol nr. 1 om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Eneste artikel

Rådets holdning til forslaget til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 1 for regnskabsåret 2016 blev vedtaget den 16. marts 2016.

Den fuldstændige tekst kan læses eller hentes på Rådets websted: http://www.consilium.europa.eu/.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. marts 2016.

På Rådets vegne

A.G. KOENDERS

Formand

---

(1)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

1

(2)  EUT L 48 af 24.2.2016, s. 1.

2

---

| 19.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 105/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 105/7

---

Bekendtgørelse til de personer, som er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2011/172/FUSP og Rådets forordning (EU) nr. 270/2011 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Egypten

(2016/C 105/05)

Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for de personer og enheder, der er opført i bilaget til Rådets afgørelse 2011/172/FUSP (1) som ændret ved Rådets afgørelse (FUSP) 2016/411 (2) og i bilag I til Rådets forordning (EU) nr. 270/2011 (3) om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Egypten.

Efter at have gennemgået listen over personer i ovennævnte bilag har Rådet for Den Europæiske Union besluttet, at de restriktive foranstaltninger, der er fastsat i afgørelse 2011/172/FUSP og i forordning (EU) nr. 270/2011, fortsat bør finde anvendelse på de pågældende personer.

De berørte personer gøres opmærksom på muligheden for at indgive en anmodning til de kompetente myndigheder i den eller de relevante medlemsstater, jf. de websteder, der er anført i bilag II til forordning (EU) nr. 270/2011, med henblik på at opnå tilladelse til at anvende indefrosne pengemidler i forbindelse med basale behov eller specifikke betalinger (jf. artikel 4 i forordningen).

De berørte personer kan inden den 15. december 2016 indgive en anmodning med tilhørende dokumentation til Rådet om, at afgørelsen om at opføre dem på ovennævnte liste tages op til fornyet overvejelse. Sådanne anmodninger stiles til følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| GD C 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-mail: sanctions@consilium.europa.eu |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

GD C 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

I overensstemmelse med artikel 12 i forordning (EU) nr. 270/2011 tages eventuelle indkomne bemærkninger i betragtning i forbindelse med Rådets næste gennemgang af listen over opførte personer.

---

(1)  EUT L 76 af 22.3.2011, s. 63.

(2)  EUT L 74 af 19.3.2016, s. 40.

(3)  EUT L 76 af 22.3.2011, s. 4.

---

| 19.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 105/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 105/8

---

Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem; alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith; alias WADOOD, Khalid Adbul), POPULAR FRONT FOR THE LIBERATION OF PALESTINE (»Folkefronten til Palæstinas Befrielse«) (PFLP), POPULAR FRONT FOR THE LIBERATION OF PALESTINE-GENERAL COMMAND (»Folkefronten til Palæstinas Befrielse-Generalkommandoen«) (alias PFLP-General Command), der er optaget på den liste, der er omhandlet i artikel 2, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme

(jf. bilaget til Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2015/2425 af 21. december 2015 (1))

(2016/C 105/06)

Ifølge Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001 af 27. december 2001 (2) indefryses alle midler, andre finansielle aktiver og økonomiske ressourcer, der tilhører den berørte person og de berørte grupper, og der må hverken direkte eller indirekte stilles pengemidler, andre finansielle aktiver og økonomiske ressourcer til rådighed for dem.

Rådet har modtaget nye oplysninger af relevans for listen over ovennævnte person og grupper. Efter at have overvejet disse nye oplysninger har Rådet ændret begrundelserne i overensstemmelse hermed.

Den berørte person og de berørte grupper kan fremsende en anmodning om at få en opdateret udgave af Rådets begrundelse for, at de bibeholdes på ovennævnte liste, til følgende adresse senest den 23. marts 2016:

| Rådet for Den Europæiske Union (att.: CP 931 — udpegelser) |
| --- |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-mail: sanctions@consilium.europa.eu |

Rådet for Den Europæiske Union (att.: CP 931 — udpegelser)

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

Den berørte person og de berørte grupper kan til enhver tid fremsende en anmodning, sammen med den fornødne dokumentation, til Rådet om, at afgørelsen om at optage og bibeholde dem på ovennævnte liste tages op til fornyet overvejelse, til ovennævnte adresse. Anmodninger vil blive behandlet, når de er modtaget. I den forbindelse gøres den berørte person og de berørte grupper opmærksom på Rådets regelmæssige revision af listen, jf. artikel 1, stk. 6, i fælles holdning 2001/931/FUSP (3). For at anmodninger kan behandles under den kommende revision, bør de fremsendes senest den 1. april 2016.

Der gøres tillige opmærksom på, at den berørte person og de berørte grupper har mulighed for at indbringe Rådets forordning for Den Europæiske Unions Ret, jf. artikel 263, stk. 4 og 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

Den berørte person og de berørte grupper gøres opmærksom på muligheden for at indgive en anmodning til de kompetente myndigheder i den eller de relevante medlemsstater, der er anført i bilaget til forordningen, med henblik på at opnå tilladelse til at anvende indefrosne midler i forbindelse med essentielle behov eller specifikke betalinger i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, i denne forordning.

---

(1)  EUT L 334 af 22.12.2015, s. 1.

(2)  EFT L 344 af 28.12.2001, s. 70.

(3)  EFT L 344 af 28.12.2001, s. 93.

---

Europa-Kommissionen

| 19.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 105/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 105/9

---

Euroens vekselkurs (1)

18. marts 2016

(2016/C 105/07)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1279 |
| JPY | japanske yen | 125,79 |
| DKK | danske kroner | 7,4542 |
| GBP | pund sterling | 0,77855 |
| SEK | svenske kroner | 9,2773 |
| CHF | schweiziske franc | 1,0919 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 9,4111 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 27,035 |
| HUF | ungarske forint | 310,32 |
| PLN | polske zloty | 4,2625 |
| RON | rumænske leu | 4,4718 |
| TRY | tyrkiske lira | 3,2218 |
| AUD | australske dollar | 1,4804 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4627 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,7464 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6550 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,5277 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 306,11 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 17,2024 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,3037 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5305 |
| IDR | indonesiske rupiah | 14 754,09 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,5716 |
| PHP | filippinske pesos | 52,351 |
| RUB | russiske rubler | 76,0498 |
| THB | thailandske bath | 39,296 |
| BRL | brasilianske real | 4,0794 |
| MXN | mexicanske pesos | 19,4683 |
| INR | indiske rupee | 74,7625 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1279

JPY

japanske yen

125,79

DKK

danske kroner

7,4542

GBP

pund sterling

0,77855

SEK

svenske kroner

9,2773

CHF

schweiziske franc

1,0919

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

9,4111

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

27,035

HUF

ungarske forint

310,32

PLN

polske zloty

4,2625

RON

rumænske leu

4,4718

TRY

tyrkiske lira

3,2218

AUD

australske dollar

1,4804

CAD

canadiske dollar

1,4627

HKD

hongkongske dollar

8,7464

NZD

newzealandske dollar

1,6550

SGD

singaporeanske dollar

1,5277

KRW

sydkoreanske won

1 306,11

ZAR

sydafrikanske rand

17,2024

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,3037

HRK

kroatiske kuna

7,5305

IDR

indonesiske rupiah

14 754,09

MYR

malaysiske ringgit

4,5716

PHP

filippinske pesos

52,351

RUB

russiske rubler

76,0498

THB

thailandske bath

39,296

BRL

brasilianske real

4,0794

MXN

mexicanske pesos

19,4683

INR

indiske rupee

74,7625

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 19.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 105/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 105/10

---

Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb

(2016/C 105/08)

Euromønter i omløb har status som lovligt betalingsmiddel i hele euroområdet. For at informere den brede offentlighed og alle, der professionelt beskæftiger sig med mønter, offentliggør Kommissionen alle de nye euromønters design (1). I overensstemmelse med Rådets konklusioner af 10. februar 2009 (2) kan medlemsstaterne i euroområdet og lande, som har indgået monetære aftaler med Den Europæiske Union om udstedelse af euromønter, på visse betingelser udstede et vist antal euroerindringsmønter bestemt til at blive sat i omløb. Der må således kun anvendes 2-euromønter. Disse mønter skal have samme tekniske karakteristika som de normale 2-euromønter, men bærer på den nationale side et særligt motiv af stor symbolsk betydning i national eller europæisk henseende.

Udstedende stat
  : Andorra

Anledning til erindringsmønten
  : 20 år i Europarådet

Beskrivelse af designet
  : Designet viser øverst til venstre Andorras våbenskjold efterfulgt af påskriften »20«, hvor nullet er stiliseret, så det forestiller stjernerne i Europarådets flag. Øverst påskrifterne »ANDORRA« og nedenunder »AL CONSELL D'EUROPA«. Årstallet »2014« ses nederst til venstre efterfulgt af en skrå linje.

På møntens ydre ring ses EU-flagets 12 stjerner.

Antal udstedte mønter
  :

Udstedelsessdato
  : februar 2016

---

(1)  Jf. EFT C 373 af 28.12.2001, s. 1, hvor man kan se de nationale sider af alle de mønter, der blev udstedt i 2002.

(2)  Jf. konklusionerne fra Rådets møde (økonomi og finans) den 10. februar 2009 og Kommissionens henstilling af 19. december 2008 om fælles retningslinjer for de nationale sider og udstedelsen af euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb (EUT L 9 af 14.1.2009, s. 52).

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 19.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 105/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 105/11

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.7853 — CMA CGM/Bolloré/Kribi JV)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2016/C 105/09)

| 1. | Den 14. marts 2016 modtog Europa-Kommissionen efter henvisning i henhold til artikel 4, stk. 5, i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved CMA CGM S.A. (Frankrig) og Bolloré S.A. (Frankrig) gennem opkøb af aktier i et nyoprettet joint venture (»Kribi JV«), jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 4, erhverver fælles kontrol over en ny containerterminal i havnen i Kribi, Cameroun. |
| --- | --- |

1.

Den 14. marts 2016 modtog Europa-Kommissionen efter henvisning i henhold til artikel 4, stk. 5, i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved CMA CGM S.A. (Frankrig) og Bolloré S.A. (Frankrig) gennem opkøb af aktier i et nyoprettet joint venture (»Kribi JV«), jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 4, erhverver fælles kontrol over en ny containerterminal i havnen i Kribi, Cameroun.

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:
  —   CMA CGM: CMA CGM er aktiv inden for containertransport i linjefart og forvaltning af havneterminaler. CMA CGM er verdens tredjestørste containerrederi, og virksomheden tilbyder en hel vifte af ydelser, herunder shipping, køletransport (dvs. transport af kølede varer), håndteringsfaciliteter i havne, samt godstransport og logistik til lands.
  —   Bolloré: Bolloré er en investerings- og holdingkoncern, der er aktiv inden for transport- og logistiktjenester, fremstilling af plastfolie, billetmaskiner, batterier og elektriske køretøjer, brændstofdistribution, kommunikations- og medietjenester, samt reklamer og plantager.
  —   Kribi JV: Kribi JV vil være aktiv inden for udvikling og drift af en ny containerterminal for oceangående skibe i havnen i Kribi (Cameroun). |
| --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—   CMA CGM: CMA CGM er aktiv inden for containertransport i linjefart og forvaltning af havneterminaler. CMA CGM er verdens tredjestørste containerrederi, og virksomheden tilbyder en hel vifte af ydelser, herunder shipping, køletransport (dvs. transport af kølede varer), håndteringsfaciliteter i havne, samt godstransport og logistik til lands.

—   Bolloré: Bolloré er en investerings- og holdingkoncern, der er aktiv inden for transport- og logistiktjenester, fremstilling af plastfolie, billetmaskiner, batterier og elektriske køretøjer, brændstofdistribution, kommunikations- og medietjenester, samt reklamer og plantager.

—   Kribi JV: Kribi JV vil være aktiv inden for udvikling og drift af en ny containerterminal for oceangående skibe i havnen i Kribi (Cameroun).

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Europa-Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Europa-Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

| 4. | Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer.
  Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer M.7853 — CMA CGM/Bolloré/Kribi JV sendes til Europa-Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

4.

Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer.

Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer M.7853 — CMA CGM/Bolloré/Kribi JV sendes til Europa-Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 19.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 105/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 105/12

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2016/C 105/10)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

»ΚΟΛΟΚΑΣΙ ΣΩΤΗΡΑΣ«/»ΚΟΛΟΚΑΣΙ-ΠΟΥΛΛΕΣ ΣΩΤΗΡΑΣ« (KOLOKASI SOTIRAS/KOLOKASI-POULLES SOTIRAS)

EU-nr.: CY-PGI-0005-01309 — 3.2.2015

BOB ( X ) BGB ( )

1.   Betegnelse:

»Κολοκάσι Σωτήρας«/»Κολοκάσι-Πούλλες Σωτήρας« (Kolokasi Sotiras/Kolokasi-Poulles Sotiras)

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Cypern

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Kategori 1.6: Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Klassificering: Planten tilhører Araceae-familien og slægten Colocasia. Slægten omfatter arten Colocasia esculenta, der dyrkes mange steder i verden og også i Cypern. Grundlæggende er den en tropisk plante, der har tilpasset sig de lokale forhold og kræver store mængder vand.

Taro dyrkes på grund af dens spiselige knolde, kendt lokalt som »mappa« og »poulles«. Mappa er midterknolden, der ligger under jordoverfladen og kaldes »kolokasi« [taro]. Poulles er de skudknolde, der vokser på midterknoldens sider og betegnes »kolokasi-poulles« [baby-taro].

Hovedparten af afgrøden dyrkes på marker med rød jord i Sotira-området og er på grund af dettes specifikke karakteristika blevet kendt i brede kredse som »Kolokasi Sotiras« (mappa) og »Kolokasi-Poulles Sotiras« (poulles).

Produktets egenskaber

Fysiske egenskaber

Form — »Kolokasi Sotiras«: cylindrisk, bredest på knoldens midte, let rundet eller spids i enden.

Form — »Kolokasi-Poulles Sotiras«: De specifikke karakteristika er følgende: a) krum form, b) mindre og tyndere end kolokasi og c) spids i toppen.

Størrelse: »Kolokasi Sotiras«: maksimal længde 30 cm, minimumslængde 10 cm, maksimal diameter 15 cm og minimumsdiameter 5 cm. Der er ingen minimal eller maksimal størrelse for »Kolokasi-Poulles Sotiras«.

Organoleptiske egenskaber

Følgende gælder for både »Kolokasi Sotiras« og »Kolokasi-Poulles Sotiras«:

Tekstur: glat overflade med meget små uregelmæssigt formede ribber

Farve udvendig: Mappa/poulla er lysebrun med mørkere områder omkring øjnene og uregelmæssige hvidlige pletter efter skrabning. »Foden« nederst på mappa/poulla kaldes »mousoulos« af de lokale avlere og er offwhite, næsten samme farve som knoldens indre.

Kødets farve: fra offwhite til lysegult med små brune pletter over hele overfladen, der er relativt fugtig på grund af tilstedeværelsen af calciumoxalatkrystaller. På grund af tilstedeværelsen af calciumoxalat skal »Kolokasi Sotiras« koges for at kunne spises uden risici. Kødet er blødt og indeholder meget små stivelseskorn.

Lugt: neutral til lugtfri.

3.3.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle produktionstrin fra udvikling af formeringsmateriale til skrabning af knoldene finder sted i det afgrænsede geografiske område.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som den registrerede betegnelse henviser til

—

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det afgrænsede geografiske område består af landbrugsparceller med rød jord og er beliggende inden for de administrative grænser for Sotira kommune samt landsbyområderne Avgorou, Frenaros og Liopetri i Famagusta-distriktet.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Produktets egenart

De særlige egenskaber ved »Kolokasi Sotiras« og »Kolokasi-Poulles Sotiras« er følgende:

| a) | mappaens lange, smalle, cylindriske form og poulles' krumme form |
| --- | --- |

a)

mappaens lange, smalle, cylindriske form og poulles' krumme form

| b) | knoldenes ensartede overflade (der skyldes skrabningen) med meget små eller slet ingen ribber |
| --- | --- |

b)

knoldenes ensartede overflade (der skyldes skrabningen) med meget små eller slet ingen ribber

| c) | den hvidlige overflade, der kommer til syne, når jorden og store dele af skrællen fjernes med en kniv. |
| --- | --- |

c)

den hvidlige overflade, der kommer til syne, når jorden og store dele af skrællen fjernes med en kniv.

Disse særlige egenskaber gør det let for forbrugerne at skelne »Kolokasi Sotiras« og »Kolokasi-Poulles Sotiras« fra taro og baby-taro dyrket andre steder; samtidig sikrer brugen af vegetativt formeringsmateriale fra tidligere afgrøder dyrket i det afgrænsede område, at de bevares og videreføres.

Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Taro dyrket i Cypern er blevet identificeret med det afgrænsede område, hvilket primært skyldes avlernes ekspertviden sammen med de gunstige jordbunds- og klimaforhold.

Det geografiske områdes egenart

Højde: Det afgrænsede geografiske område ligger i den østlige del af Cypern. Det ligger i en højde på ikke over 80 m og under 14 km fra kysten. Området er fladt og skråner ganske let mod havet, og jordlaget er relativt dybt.

Den karakteristiske røde jord: Området Sotira-Kokkinochoria [»røde landsbyer«] har den største koncentration af »rød jord« i Cypern. Området er fladt og skråner ganske let. Jorden er tung med et højt lerindhold, vandbindingsevnen er 30-35 % og udvekslingskapaciteten 28-33 %. Under normale fugtighedsforhold er jorden generelt smuldrende med bedre porøsitet, vandpermeabilitet og dræning end områder med kraftig nedbør. Jordens pH-værdi ligger på ca. 7,5-8,0, og dens udvekslingskapacitet er ca. 28-33 meq/100 g jord. Muldlagets indhold af organisk materiale er normalt 0,5-2 %, undergrundens under 1 %. Alle ovenstående forhold er afgørende for planternes udvikling, vækst, kvalitet og kvantitet, da taro trives i tung, dyb, veldrænet, smuldrende jord med høj vandbindingskapacitet. Disse faktorer og navnlig jordens frugtbarhed er også af afgørende betydning for dyrkningen af taro, da de bidrager til udviklingen af et sundt rodsystem, hvilket er ensbetydende med større og bedre optagelse af næringsstoffer og følgelig et bedre udbytte.

Klimaforhold: Klimaforholdene er som følger:

| — | relativt milde vintre (nονember-februar) med en gennemsnitstemperatur på 16-18 °C og minimumstemperaturer på ikke under 8 °C |
| --- | --- |

—

relativt milde vintre (nονember-februar) med en gennemsnitstemperatur på 16-18 °C og minimumstemperaturer på ikke under 8 °C

| — | somre (maj-september) med generelt ikke for høje temperaturer (i gennemsnit 21-29 °C) |
| --- | --- |

—

somre (maj-september) med generelt ikke for høje temperaturer (i gennemsnit 21-29 °C)

| — | høj relativ fugtighed på i gennemsnit 58-79 % i årets løb. |
| --- | --- |

—

høj relativ fugtighed på i gennemsnit 58-79 % i årets løb.

Disse klimaforhold udgør det afgrænsede områdes klimaprofil, der er forenelig med afgrødens behov. Planten trives generelt godt under varme forhold, kræver en gennemsnitlig temperatur på over 21 °C om dagen og er meget følsom over for frost. På grund af denne temperaturfølsomhed trives taro i flade egne som det afgrænsede geografiske område, hvor temperaturudsvingene mellem dag og nat er mindre udtalte på grund af det nærliggende hav.

Menneskelige faktorer: De menneskelige faktorer har over tid ført til udviklingen af særlige dyrkningsmetoder, som er afgørende for produktets egenskaber. Disse metoder omfatter:

| a) | valg af egnet formeringsmateriale: Avlerne har indført en række metoder med hensyn til valg og håndtering af vegetativt formeringsmateriale fra den foregående afgrøde. De kalder dette materiale for »plant«. De udvælger små, hele og misdannede mappes eller poulles, men sikrer sig, at de tilstrækkeligt med øjne, eller også fraskæres mappa med et tilstrækkelig antal øjne.
  Avlerne opbevarer formeringsmaterialet på et skyggefuldt sted, hvor det tildækkes med jord og skræller, indtil det skal udplantes, eller de lader et par taroplanter blive stående på marken, indtil den næste afgrøde skal plantes, hvor de så tages op med rod og genplantes med det samme som nyt formeringsmateriale. Nogle parceller tilplantes udelukkende med henblik på udvikling af formeringsmateriale til det følgende års afgrøder. Der er normalt tale om parceller, som ligger brak eller tidligere har været beplantet med grøntsager. |
| --- | --- |

a)

valg af egnet formeringsmateriale: Avlerne har indført en række metoder med hensyn til valg og håndtering af vegetativt formeringsmateriale fra den foregående afgrøde. De kalder dette materiale for »plant«. De udvælger små, hele og misdannede mappes eller poulles, men sikrer sig, at de tilstrækkeligt med øjne, eller også fraskæres mappa med et tilstrækkelig antal øjne.

Avlerne opbevarer formeringsmaterialet på et skyggefuldt sted, hvor det tildækkes med jord og skræller, indtil det skal udplantes, eller de lader et par taroplanter blive stående på marken, indtil den næste afgrøde skal plantes, hvor de så tages op med rod og genplantes med det samme som nyt formeringsmateriale. Nogle parceller tilplantes udelukkende med henblik på udvikling af formeringsmateriale til det følgende års afgrøder. Der er normalt tale om parceller, som ligger brak eller tidligere har været beplantet med grøntsager.

| b) | hypning: Når planterne er 70-80 cm høje, hyppes de. Hertil anvendes en særlig plov, der samler jorden fra toppen af furerne og lægger den i furens bund, således at omkring 30-40 cm af stilkens nederste del dækkes. Hypningen kan også gøres manuelt med et hakkejern. Planterne hyppes mindst en gang i vækstsæsonen, hvorefter afgrøden vandes godt. Hypningen er en dyrkningsmetode, der gøres lettere af teksturen, sammensætningen og navnlig strukturen af den røde jord, der findes i det afgrænsede område. På grund af jordens stabile struktur, der kun vanskeligt nedbrydes af kunstvanding eller regn, er det let at flytte den og fordele den jævnt omkring plantens rod. Dette og jordens porøsitet, der sikrer en god lufttilførsel, skaber de rette udviklingsforhold for dyrkning af knolde af en størrelse og form, der er karakteristisk for »Kolokasi Sotiras« — dvs. store, lange og smalle mappes. Dyrkes planten under andre forhold, vil den forblive lille og rund. |
| --- | --- |

b)

hypning: Når planterne er 70-80 cm høje, hyppes de. Hertil anvendes en særlig plov, der samler jorden fra toppen af furerne og lægger den i furens bund, således at omkring 30-40 cm af stilkens nederste del dækkes. Hypningen kan også gøres manuelt med et hakkejern. Planterne hyppes mindst en gang i vækstsæsonen, hvorefter afgrøden vandes godt. Hypningen er en dyrkningsmetode, der gøres lettere af teksturen, sammensætningen og navnlig strukturen af den røde jord, der findes i det afgrænsede område. På grund af jordens stabile struktur, der kun vanskeligt nedbrydes af kunstvanding eller regn, er det let at flytte den og fordele den jævnt omkring plantens rod. Dette og jordens porøsitet, der sikrer en god lufttilførsel, skaber de rette udviklingsforhold for dyrkning af knolde af en størrelse og form, der er karakteristisk for »Kolokasi Sotiras« — dvs. store, lange og smalle mappes. Dyrkes planten under andre forhold, vil den forblive lille og rund.

| c) | skrabning: Efter høsten af mappes og poulles transporteres de til et lager på bedriften, et midlertidigt lager eller til pakningsanlægget, hvor de skrabes. Dette sker i det afgrænsede geografiske område, da den specifikke knowhow findes hos de lokale avlere og/eller deres familier, så denne proces af nemheds- og pladshensyn foretages tæt på markerne. Skrabningen er den proces, hvor mappa/poulla renses grundigt for jord og snavs med en kniv, indtil den hvide farve kommer frem. I praksis betyder det, at en stor del af skrællen fjernes, således at knolden renses for den jord, der sidder fast på den. Det sker i det afgrænsede geografiske område, da dette er en del af den lokale knowhow, som overføres fra en generation til den næste. Det bør bemærkes, at skrabning udelukkende foretages i dette område — taro, der dyrkes andre steder i Cypern, skrabes ikke. |
| --- | --- |

c)

skrabning: Efter høsten af mappes og poulles transporteres de til et lager på bedriften, et midlertidigt lager eller til pakningsanlægget, hvor de skrabes. Dette sker i det afgrænsede geografiske område, da den specifikke knowhow findes hos de lokale avlere og/eller deres familier, så denne proces af nemheds- og pladshensyn foretages tæt på markerne. Skrabningen er den proces, hvor mappa/poulla renses grundigt for jord og snavs med en kniv, indtil den hvide farve kommer frem. I praksis betyder det, at en stor del af skrællen fjernes, således at knolden renses for den jord, der sidder fast på den. Det sker i det afgrænsede geografiske område, da dette er en del af den lokale knowhow, som overføres fra en generation til den næste. Det bør bemærkes, at skrabning udelukkende foretages i dette område — taro, der dyrkes andre steder i Cypern, skrabes ikke.

| d) | lade de modne knolde ligge i jorden og høste dem gradvist:
  Da taro kan ligge i jorden temmelig længe i fuldmoden tilstand, høster avlerne den i takt med markedets behov. De ved, at knolden først rådner efter en længere frostperiode, og det sker næsten aldrig i dette område. De ved også af erfaring, hvor store mængder taro de kan sælge dagligt, og så høster de en tilsvarende mængde. Det er grunden til, at taro også kaldes en »sparegris«, da avlerne har et produkt »på lager«, som kan give dem en stabil indkomst — hvis størrelse de kender i forvejen. At lade de modne taro ligge i jorden er ét aspekt af de lokale avleres ekspertviden — dette sker ikke andre steder i Cypern. |
| --- | --- |

d)

lade de modne knolde ligge i jorden og høste dem gradvist:

Da taro kan ligge i jorden temmelig længe i fuldmoden tilstand, høster avlerne den i takt med markedets behov. De ved, at knolden først rådner efter en længere frostperiode, og det sker næsten aldrig i dette område. De ved også af erfaring, hvor store mængder taro de kan sælge dagligt, og så høster de en tilsvarende mængde. Det er grunden til, at taro også kaldes en »sparegris«, da avlerne har et produkt »på lager«, som kan give dem en stabil indkomst — hvis størrelse de kender i forvejen. At lade de modne taro ligge i jorden er ét aspekt af de lokale avleres ekspertviden — dette sker ikke andre steder i Cypern.

Historie:

Referencer viser, at taro kom fra Karpasia til Sotira-området i begyndelsen af det 20. århundrede. Oprindelig blev den kun dyrket i jord tæt ved havet, hvor jorden ikke er rød. Men gradvist blev afgrøden flyttet ind i landet til marker med rød jord, og det stod klart, at jordens tekstur og dens større vandbindingskapacitet kraftigt forbedrede kvaliteten af taroen: større, ensartet form, bedre udbytte og tekstur.

Langsomt og gradvist slog tarodyrkningen rod i det bredere Sotira-område og blev intensiveret efter 1974 og udfyldte dermed det hul, der opstod som følge af tabet af bedrifter i øens nordlige del. Skønt »Kolokasi Sotiras« aldrig har været områdets hovedafgrøde, førte landbrugskontoret i Famagusta i 1990'erne et »taro-register« med det formål at forbedre vandingssystemerne og oprette et register over avlere. Ovenstående bekræftes også af et nyligt dokument (2013) fra kontoret, hvoraf det fremgår, at 139 af de 179 taroavlere i distriktet (77 %) er beliggende i Sotira-området. Ifølge en undersøgelse, som kontoret foretog i 1990, og som indgår i »taro-registret«, ligger 100 hektar (77 %) af de i alt 130 hektar, hvor der dyrkes taro i Famagusta-distriktet, i Sotira-området, så det er fortsat en vigtig afgrøde. De øvrige avleres agre er beliggende i andre af øens landsbyområder inden for det afgrænsede geografiske område. Statistiske data viser, at der i det afgrænsede geografiske område dyrkes over 90 % af landets taro.

Kultur:

»Kolokasi Sotiras« indgår som en vigtig ingrediens i den kendte kolokasi-kapamas, der er en lokal ret, som besøgende i området altid er interesseret i at prøve. Planten indtager også en fremtrædende plads i det lokale kulturliv, hvilket afspejles i den traditionelle Taro-festival. Den fandt sted op gennem 1970'erne og afholdes nu igen en gang om året. Den tilrettelægges af en lokal forening med støtte fra kommunen. »Kolokasi Sotiras« og »Kolokasi-Poulles Sotiras« vises også frem ved arrangementer afholdt af lokale foreninger osv. som et særligt produkt, der er enestående for området.

Det forhold, at bladene kun sjældent angribes af skadedyr og sygdom, afspejles i det lokale udtryk »eisai opos to kolokasófyllo« [»du er lige som taro«], der bruges til at beskrive en person, som ikke lader sig gå på af noget.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i denne forordning)

http://www.moa.gov.cy/moa/da/da.nsf/All/F3FF567F4E8FF1C5C2257B970039D8EF/$file/Προδιαγραφές%20Κολοκάσι%20Σωτήρας%20_%20Κολοκάσι%20Πούλλες%20Σωτήρας.pdf

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

---