# Uradni list C 105/2016

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 105 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5919. marec 2016 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 105

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5919. marec 2016

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Svet |
| 2016/C 105/01 | Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 24. februarja 2016, o spodbujanju socialno-ekonomskega razvoja in vključenosti v Evropski uniji z izobraževanjem: prispevek izobraževanja in usposabljanja k evropskemu semestru 2016 | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Svet

2016/C 105/01

Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 24. februarja 2016, o spodbujanju socialno-ekonomskega razvoja in vključenosti v Evropski uniji z izobraževanjem: prispevek izobraževanja in usposabljanja k evropskemu semestru 2016

1

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2016/C 105/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7964 – Recruit Holdings/USG People) (
  1
  ) | 5 |
| 2016/C 105/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7953 – AXA/Group CM-11/Target) (
  1
  ) | 5 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2016/C 105/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7964 – Recruit Holdings/USG People) (
  1
  )

1

5

2016/C 105/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7953 – AXA/Group CM-11/Target) (
  1
  )

1

5

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2016/C 105/04 | Sklep Sveta z dne 16. marca 2016 o sprejetju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 1 za proračunsko leto 2016 | 6 |
| 2016/C 105/05 | Obvestilo osebam, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2011/172/SZVP in Uredbi Sveta (EU) št. 270/2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam in subjektom zaradi razmer v Egiptu | 7 |
| 2016/C 105/06 | Informacije v nadaljevanju pošiljamo naslednjim naslovnikom: MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem; alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith; alias WADOOD, Khalid Adbul), POPULAR FRONT FOR THE LIBERATION OF PALESTINE (Ljudska fronta za osvoboditev Palestine) (PFLP), POPULAR FRONT FOR THE LIBERATION OF PALESTINE-GENERAL COMMAND (Ljudska fronta za osvoboditev Palestine – splošno poveljstvo), (alias PFLP-General Command) (PFLP – splošno poveljstvo), ki so uvrščeni na seznam iz člena 2(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu (glej Prilogo k Izvedbeni uredbi Sveta (EU) št. 2015/2425 z dne 21. decembra 2015) | 8 |
| | Evropska komisija |
| 2016/C 105/07 | Menjalni tečaji eura | 9 |
| 2016/C 105/08 | Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku | 10 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2016/C 105/04

Sklep Sveta z dne 16. marca 2016 o sprejetju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 1 za proračunsko leto 2016

6

2016/C 105/05

Obvestilo osebam, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2011/172/SZVP in Uredbi Sveta (EU) št. 270/2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam in subjektom zaradi razmer v Egiptu

7

2016/C 105/06

Informacije v nadaljevanju pošiljamo naslednjim naslovnikom: MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem; alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith; alias WADOOD, Khalid Adbul), POPULAR FRONT FOR THE LIBERATION OF PALESTINE (Ljudska fronta za osvoboditev Palestine) (PFLP), POPULAR FRONT FOR THE LIBERATION OF PALESTINE-GENERAL COMMAND (Ljudska fronta za osvoboditev Palestine – splošno poveljstvo), (alias PFLP-General Command) (PFLP – splošno poveljstvo), ki so uvrščeni na seznam iz člena 2(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu (glej Prilogo k Izvedbeni uredbi Sveta (EU) št. 2015/2425 z dne 21. decembra 2015)

8

Evropska komisija

2016/C 105/07

Menjalni tečaji eura

9

2016/C 105/08

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku

10

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2016/C 105/09 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.7853 – CMA CGM/Bolloré/Kribi JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 11 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2016/C 105/10 | Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 12 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2016/C 105/09

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.7853 – CMA CGM/Bolloré/Kribi JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

11

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2016/C 105/10

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

12

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Svet

| 19.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 105/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 105/1

---

Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 24. februarja 2016, o spodbujanju socialno-ekonomskega razvoja in vključenosti v Evropski uniji z izobraževanjem: prispevek izobraževanja in usposabljanja k evropskemu semestru 2016

(2016/C 105/01)

SVET EVROPSKE UNIJE IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA,

OB UPOŠTEVANJU:

| — | letnega pregleda rasti Evropske komisije za leto 2016: Krepitev okrevanja gospodarstva in pospeševanje konvergence (1), |
| --- | --- |

—

letnega pregleda rasti Evropske komisije za leto 2016: Krepitev okrevanja gospodarstva in pospeševanje konvergence (1),

| — | pregleda Evropske komisije glede izobraževanja in usposabljanja za leto 2015 (2), |
| --- | --- |

—

pregleda Evropske komisije glede izobraževanja in usposabljanja za leto 2015 (2),

| — | Skupnega poročila Sveta in Komisije za leto 2015 o izvajanju strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020) – Nove prednostne naloge za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (3); |
| --- | --- |

—

Skupnega poročila Sveta in Komisije za leto 2015 o izvajanju strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020) – Nove prednostne naloge za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (3);

MENIJO:

Evropa se hkrati spopada z več družbenimi izzivi.

Čeprav na splošno gospodarstvo Evropske unije počasi okreva, je v naših družbah še vedno čutiti posledice finančne in gospodarske krize. Razlike med državami članicami in znotraj njih se še naprej povečujejo, kar povzroča dolgoročna neravnotežja. Brezposelnost mladih je v številnih državah še vedno zaskrbljujoče visoka, stopnje dosežene izobrazbe pa pomanjkljive.

Sedanja begunska kriza je za naše družbe in izobraževalne sisteme nemajhen izziv. Naša skupna dolžnost je zagotoviti okolje, v katerem lahko vsi ljudje razvijajo svoj talent, ne glede na položaj ali izvor.

Naše družbe se obenem spopadajo z grožnjami zaradi vse večje radikalizacije, ki v nekaterih primerih vodi v nasilje in terorizem. Zato se še povečuje pomen izobraževanja in usposabljanja pri spodbujanju vključenosti, aktivnega državljanstva in skupnih temeljnih vrednot, kot je navedeno v Pariški deklaraciji iz marca 2015 (4).

Ti ključni izzivi zadevajo vse in pomembno vplivajo na izobraževalno politiko. Za trajno oživitev gospodarstva ter zmanjšanje razlik in neravnotežij je potreben skupen odziv držav članic in institucij EU v povezavi z drugimi mednarodnimi organizacijami, kot so OECD, Svet Evrope in Unesco (5).

PRIZNAVAJO NASLEDNJE:

Zagotavljanje ustreznih spretnosti, kompetenc in znanja ljudem je gonilna sila inovacij in rasti ter spodbuja osebno izpopolnitev in dobro počutje. To je najboljši način za preprečevanje brezposelnosti posameznikov ter tako zmanjšanje tveganja revščine in socialne izključenosti (6).

Pri prehodu iz izobraževanja na trg dela žal še vedno obstajajo velike razlike v znanjih in spretnostih ter neusklajenost med njihovo ponudbo in povpraševanjem. V evropskih gospodarstvih lahko zato primanjkuje ustrezno usposobljenih delavcev, kar zmanjšuje tudi njihov potencial rasti (7). Prav tako je obžalovanja vredno, da številni visoko usposobljeni delavci opravljajo delo, pri katerem ne morejo izkoristiti svojega talenta, kar negativno vpliva na njihov individualni potencial rasti (8).

Izobraževanje in usposabljanje lahko pomembno pripomoreta k večji povezanosti družbe in dobro delujočemu trgu dela. Izobraževanje in usposabljanje bi morala vsem zagotoviti enake pogoje ter biti pomembno gonilo socialnega in gospodarskega vključevanja prikrajšanih skupin, pri katerem bi bile dobrodošle vse oblike raznolikosti. Prav tako sta lahko izobraževanje in usposabljanje ključna pri razvoju potenciala vsakega posameznika in spodbujanju sposobnosti kritičnega razmišljanja ter pravične in neodvisne presoje, zlasti – čeprav ne izključno – v okviru družbenih medijev.

Čeprav so izobraževalni sistemi v številnih pogledih uspešni in znatno prispevajo k evropskemu potencialu rasti ter zagotavljanju odprtih in demokratičnih družb, še vedno obstajajo nekatere bistvene pomanjkljivosti. Zlasti zaskrbljujoče je znatno število učencev, ki v izobraževanju ne dosegajo minimalnih standardov, kot je razvidno iz nedavnih podatkov o stopnji šolskega osipa (9) in ravni osnovnih znanj in spretnosti (10). Socialno-ekonomski položaj, priseljensko poreklo in spol so še vedno pomembni dejavniki učnega uspeha (11), kar zavira emancipacijski učinek (12), ki bi ga morala imeti izobraževanje in usposabljanje.

Evropskemu svetu, ki bo zasedal marca 2016, GLEDE NA TO POŠILJA naslednji prispevek s področja izobraževanja in usposabljanja:

| 1. | Izobraževanje in usposabljanje bi morala biti ključna elementa celovitega pristopa, namenjenega spodbujanju socialno-ekonomskega razvoja in vključenosti. To zahteva ciljno usmerjene reforme izobraževalnih sistemov, da bi izboljšali njihovo učinkovitost na področju učnih rezultatov kot del splošnih prizadevanj za oživitev zaposlovanja in trajnostne rasti. Ker so naložbe v izobraževanje in usposabljanje naklonjene rasti ter zagotavljajo kratkoročno okrevanje in dolgoročno gospodarsko rast, bi jim bilo treba dati prednost tako na nacionalni in regionalni ravni kot na ravni EU. Za to niso vedno nujno potrebni višji proračunski izdatki, pač pa bi jih morda lahko bolje usmerili in zagotovili ustrezne spodbude za izboljšanje kakovosti. |
| --- | --- |

1.

Izobraževanje in usposabljanje bi morala biti ključna elementa celovitega pristopa, namenjenega spodbujanju socialno-ekonomskega razvoja in vključenosti. To zahteva ciljno usmerjene reforme izobraževalnih sistemov, da bi izboljšali njihovo učinkovitost na področju učnih rezultatov kot del splošnih prizadevanj za oživitev zaposlovanja in trajnostne rasti. Ker so naložbe v izobraževanje in usposabljanje naklonjene rasti ter zagotavljajo kratkoročno okrevanje in dolgoročno gospodarsko rast, bi jim bilo treba dati prednost tako na nacionalni in regionalni ravni kot na ravni EU. Za to niso vedno nujno potrebni višji proračunski izdatki, pač pa bi jih morda lahko bolje usmerili in zagotovili ustrezne spodbude za izboljšanje kakovosti.

| 2. | Razvoj spretnosti, kompetenc in znanja z vidika vseživljenjskega učenja je ključen za dobro delujoč trg dela, na katerem lahko vsi razvijajo svoj talent. Mlade ljudi je treba na ustrezne načine pripraviti na spreminjajoče se zahteve trga dela, tiste, ki so že na trgu dela, pa na nenehno osveževanje ter razvoj znanja in spretnosti. Neusklajenost med ponudbo in povpraševanjem znanj in spretnosti ter razlike med njimi je treba prednostno obravnavati tako v sektorju izobraževanja kot zaposlovanja. To med drugim pomeni, da je treba nameniti večji poudarek razvoju prečnih znanj in spretnosti (13) ter spodbujanju učenja na delovnem mestu, predvidevanja prihodnjih potreb po znanjih in spretnostih ter partnerstev med izobraževanjem in podjetji.
  Pomen razvoja znanj in spretnosti ter kompetenc bistveno presega zgolj njihov pomen za trg dela. Pomemben je tudi za razvoj posameznikov v odgovorne državljane, ki lahko prevzamejo dejavno vlogo v družbi in demokratičnem življenju. Ta cilja se dopolnjujeta, saj so znanja in spretnosti ter kompetence, ki so potrebni v družbi, tako ali drugače enako pomembni tudi na delovnem mestu. |
| --- | --- |

2.

Razvoj spretnosti, kompetenc in znanja z vidika vseživljenjskega učenja je ključen za dobro delujoč trg dela, na katerem lahko vsi razvijajo svoj talent. Mlade ljudi je treba na ustrezne načine pripraviti na spreminjajoče se zahteve trga dela, tiste, ki so že na trgu dela, pa na nenehno osveževanje ter razvoj znanja in spretnosti. Neusklajenost med ponudbo in povpraševanjem znanj in spretnosti ter razlike med njimi je treba prednostno obravnavati tako v sektorju izobraževanja kot zaposlovanja. To med drugim pomeni, da je treba nameniti večji poudarek razvoju prečnih znanj in spretnosti (13) ter spodbujanju učenja na delovnem mestu, predvidevanja prihodnjih potreb po znanjih in spretnostih ter partnerstev med izobraževanjem in podjetji.

Pomen razvoja znanj in spretnosti ter kompetenc bistveno presega zgolj njihov pomen za trg dela. Pomemben je tudi za razvoj posameznikov v odgovorne državljane, ki lahko prevzamejo dejavno vlogo v družbi in demokratičnem življenju. Ta cilja se dopolnjujeta, saj so znanja in spretnosti ter kompetence, ki so potrebni v družbi, tako ali drugače enako pomembni tudi na delovnem mestu.

| 3. | Nadaljevati bi bilo treba izvajanje strukturnih reform za posodobitev naših gospodarstev, da bi tako spodbujali razvoj spretnosti, kompetenc in znanja ljudi ter s tem inovacije in produktivnost, pa tudi vključenost. Temu primerno bi morali imeti izobraževalni sistemi večji emancipacijski učinek, s čimer bi vsem zagotovili enake pogoje ne glede na njihov socialno-ekonomski položaj, priseljensko poreklo ali spol. To zahteva odprte izobraževalne sisteme, ki bi jih lahko prilagodili vse večji raznolikosti učencev in ustvarili vezi z vsemi ustreznimi deležniki. |
| --- | --- |

3.

Nadaljevati bi bilo treba izvajanje strukturnih reform za posodobitev naših gospodarstev, da bi tako spodbujali razvoj spretnosti, kompetenc in znanja ljudi ter s tem inovacije in produktivnost, pa tudi vključenost. Temu primerno bi morali imeti izobraževalni sistemi večji emancipacijski učinek, s čimer bi vsem zagotovili enake pogoje ne glede na njihov socialno-ekonomski položaj, priseljensko poreklo ali spol. To zahteva odprte izobraževalne sisteme, ki bi jih lahko prilagodili vse večji raznolikosti učencev in ustvarili vezi z vsemi ustreznimi deležniki.

IN IZRAŽAJO SVOJO ZAVEZANOST:

| 1. | sodelovanju v prizadevanjih za socialno-ekonomski razvoj in vključenost v Evropski uniji z izobraževanjem, in sicer z reformami, ustreznimi politikami in ciljno naravnanimi naložbami. Določiti in razširjati bi bilo treba politike, ki so se izkazale za uspešne, zagotoviti pa bi bilo treba tudi ustrezno podporo za njihovo izvajanje v drugih državah, ki jih želijo uporabiti kot navdih za razvoj podobnih politik ali reform; |
| --- | --- |

1.

sodelovanju v prizadevanjih za socialno-ekonomski razvoj in vključenost v Evropski uniji z izobraževanjem, in sicer z reformami, ustreznimi politikami in ciljno naravnanimi naložbami. Določiti in razširjati bi bilo treba politike, ki so se izkazale za uspešne, zagotoviti pa bi bilo treba tudi ustrezno podporo za njihovo izvajanje v drugih državah, ki jih želijo uporabiti kot navdih za razvoj podobnih politik ali reform;

| 2. | spremljanju napredka pri uresničevanju skupnih ciljev v izobraževanju in usposabljanju ter nadaljevanju izmenjave znanja in izkušenj, zlasti na podlagi nedavno revidiranih prednostnih področij in struktur strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020) (14). Pri tem bi morala biti zagotovljena skladnost s krovnimi cilji strategije Evropa 2020 in ureditvami upravljanja v okviru evropskega semestra, obenem pa bi bilo treba v celoti upoštevati subsidiarnost, avtonomijo izobraževalnih institucij in pedagoško svobodo; |
| --- | --- |

2.

spremljanju napredka pri uresničevanju skupnih ciljev v izobraževanju in usposabljanju ter nadaljevanju izmenjave znanja in izkušenj, zlasti na podlagi nedavno revidiranih prednostnih področij in struktur strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020) (14). Pri tem bi morala biti zagotovljena skladnost s krovnimi cilji strategije Evropa 2020 in ureditvami upravljanja v okviru evropskega semestra, obenem pa bi bilo treba v celoti upoštevati subsidiarnost, avtonomijo izobraževalnih institucij in pedagoško svobodo;

| 3. | zadostnim naložbam v izobraževanje na vseh ravneh, pri čemer bi bilo treba spodbujati k izboljšanju doseženih stopenj izobrazbe, odkrivanju in odpravljanju razlik med znanji in spretnostmi ter neusklajenosti med njihovo ponudbo in povpraševanjem, pa tudi povečanju emancipacijskega učinka izobraževanja in usposabljanja. V ta namen je treba v celoti izkoristiti priložnosti, ki jih prinašajo evropski instrumenti, kot so evropski strukturni in investicijski skladi, jamstvo za mlade, Evropski sklad za strateške naložbe in program Erasmus+; |
| --- | --- |

3.

zadostnim naložbam v izobraževanje na vseh ravneh, pri čemer bi bilo treba spodbujati k izboljšanju doseženih stopenj izobrazbe, odkrivanju in odpravljanju razlik med znanji in spretnostmi ter neusklajenosti med njihovo ponudbo in povpraševanjem, pa tudi povečanju emancipacijskega učinka izobraževanja in usposabljanja. V ta namen je treba v celoti izkoristiti priložnosti, ki jih prinašajo evropski instrumenti, kot so evropski strukturni in investicijski skladi, jamstvo za mlade, Evropski sklad za strateške naložbe in program Erasmus+;

| 4. | da bodo z začetnim usposabljanjem in stalnim poklicnim izpopolnjevanjem učiteljem zagotovili ustrezna sodobna pedagoška orodja in metode, namenjene okrepljenemu razvoju spretnosti in kompetenc ter pridobivanju znanja. Odpiranje izobraževalnih institucij zunanjemu svetu bi moral biti bistveni del takšnega pristopa na vseh ravneh izobraževanja in usposabljanja. V ta namen bi morali spodbujati nacionalna, regionalna in lokalna partnerstva med ustreznimi deležniki, kot so socialni partnerji in predstavniki mladinskega sektorja, naloga teh partnerstev pa bi bila obravnava konkretnih izzivov; |
| --- | --- |

4.

da bodo z začetnim usposabljanjem in stalnim poklicnim izpopolnjevanjem učiteljem zagotovili ustrezna sodobna pedagoška orodja in metode, namenjene okrepljenemu razvoju spretnosti in kompetenc ter pridobivanju znanja. Odpiranje izobraževalnih institucij zunanjemu svetu bi moral biti bistveni del takšnega pristopa na vseh ravneh izobraževanja in usposabljanja. V ta namen bi morali spodbujati nacionalna, regionalna in lokalna partnerstva med ustreznimi deležniki, kot so socialni partnerji in predstavniki mladinskega sektorja, naloga teh partnerstev pa bi bila obravnava konkretnih izzivov;

| 5. | aktivnemu sodelovanju z mladimi, ki imajo slabe možnosti za izobraževanje in zaposlitev zaradi svojega socialno-ekonomskega položaja, priseljenskega porekla ali spola, s čimer bi zagotovili, da nihče ne bi bil zapostavljen. Izboljšati bi bilo treba digitalno in medijsko pismenost mladih ter njihovo sposobnost kritičnega razmišljanja, pa tudi njihove socialne spretnosti in državljanske kompetence. Učiteljem in vodstvenim delavcem v šolah bi morali omogočiti zgodnje odkrivanje in obveščanje o demotiviranosti, da bi tako dvignili stopnjo izobrazbe ter preprečili šolski osip, socialno izključenost in nasilno radikalizacijo. |
| --- | --- |

5.

aktivnemu sodelovanju z mladimi, ki imajo slabe možnosti za izobraževanje in zaposlitev zaradi svojega socialno-ekonomskega položaja, priseljenskega porekla ali spola, s čimer bi zagotovili, da nihče ne bi bil zapostavljen. Izboljšati bi bilo treba digitalno in medijsko pismenost mladih ter njihovo sposobnost kritičnega razmišljanja, pa tudi njihove socialne spretnosti in državljanske kompetence. Učiteljem in vodstvenim delavcem v šolah bi morali omogočiti zgodnje odkrivanje in obveščanje o demotiviranosti, da bi tako dvignili stopnjo izobrazbe ter preprečili šolski osip, socialno izključenost in nasilno radikalizacijo.

POZIVAJO KOMISIJO, NAJ:

| 1. | v okviru delovnega programa Erasmus+ za leto 2017 – še naprej spodbuja – vse pobude, ki so odgovor na izzive, opisane v tej resoluciji, pri čemer naj v celoti izkoristi možnosti, ki jih prinaša obstoječi program. Vmesni pregled večletnega finančnega okvira je poleg tega priložnost za razmislek, kako bi lahko z različnimi obstoječimi instrumenti EU, med drugim s programom Erasmus+, kar najbolj učinkovito pripomogli k reševanju teh izzivov; |
| --- | --- |

1.

v okviru delovnega programa Erasmus+ za leto 2017 – še naprej spodbuja – vse pobude, ki so odgovor na izzive, opisane v tej resoluciji, pri čemer naj v celoti izkoristi možnosti, ki jih prinaša obstoječi program. Vmesni pregled večletnega finančnega okvira je poleg tega priložnost za razmislek, kako bi lahko z različnimi obstoječimi instrumenti EU, med drugim s programom Erasmus+, kar najbolj učinkovito pripomogli k reševanju teh izzivov;

| 2. | vnovič poudari pomen izobraževanja in usposabljanja v vseh evropskih pobudah za rast, zaposlovanje in trajnost po letu 2020, pri čemer naj upošteva tudi širše pobude, kot so cilji Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030. To je še zlasti pomembno v primeru izobraževanja, področja z dolgoročno perspektivo; |
| --- | --- |

2.

vnovič poudari pomen izobraževanja in usposabljanja v vseh evropskih pobudah za rast, zaposlovanje in trajnost po letu 2020, pri čemer naj upošteva tudi širše pobude, kot so cilji Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030. To je še zlasti pomembno v primeru izobraževanja, področja z dolgoročno perspektivo;

| 3. | do seje Sveta za izobraževanje, mladino, kulturo in šport maja 2016 predstavi prihodnji predlog za novi program za znanja in spretnosti za Evropo, s katerim naj bi pomagali državam članicam, ki bi lahko med drugim preučile možnosti za spodbujanje razvoja spretnosti in pridobivanja znanja z vidika vseživljenjskega učenja, s posebnim poudarkom na naslednjih področjih:






  (a) | izboljšanje doseženih stopenj izobrazbe ob priznanju, da zaključeno višje sekundarno ali enakovredno izobraževanje velja za minimalni pogoj, s katerim bi zagotovili uspešen prehod iz izobraževanja na trg dela in dostop do nadaljnjega učenja; |
| --- | --- | --- |

3.

do seje Sveta za izobraževanje, mladino, kulturo in šport maja 2016 predstavi prihodnji predlog za novi program za znanja in spretnosti za Evropo, s katerim naj bi pomagali državam članicam, ki bi lahko med drugim preučile možnosti za spodbujanje razvoja spretnosti in pridobivanja znanja z vidika vseživljenjskega učenja, s posebnim poudarkom na naslednjih področjih:

(a)

izboljšanje doseženih stopenj izobrazbe ob priznanju, da zaključeno višje sekundarno ali enakovredno izobraževanje velja za minimalni pogoj, s katerim bi zagotovili uspešen prehod iz izobraževanja na trg dela in dostop do nadaljnjega učenja;

| (b) | učinkovitejše zagotavljanje ključnih kompetenc, ki so bistvene za vseživljenjsko učenje, zaposljivost ter dejavno udeležbo v družbi in demokratičnem življenju; |
| --- | --- |

(b)

učinkovitejše zagotavljanje ključnih kompetenc, ki so bistvene za vseživljenjsko učenje, zaposljivost ter dejavno udeležbo v družbi in demokratičnem življenju;

| (c) | izboljšanje sposobnosti Evrope za predvidevanje prihodnjih potreb po znanjih in spretnostih ter odpravo razlik med njimi, pa tudi neusklajenosti med njihovo ponudbo in povpraševanjem, pri čemer je treba poudariti skupno odgovornost sveta izobraževanja in sveta dela, izhajati pa iz pobud obeh sektorjev; |
| --- | --- |

(c)

izboljšanje sposobnosti Evrope za predvidevanje prihodnjih potreb po znanjih in spretnostih ter odpravo razlik med njimi, pa tudi neusklajenosti med njihovo ponudbo in povpraševanjem, pri čemer je treba poudariti skupno odgovornost sveta izobraževanja in sveta dela, izhajati pa iz pobud obeh sektorjev;

| (d) | spodbujanje večje preglednosti ter uporabe razpoložljivih znanj, spretnosti in kvalifikacij mobilnih delavcev in učencev v EU; |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje večje preglednosti ter uporabe razpoložljivih znanj, spretnosti in kvalifikacij mobilnih delavcev in učencev v EU;

| (e) | prenova procesa modernizacije visokošolskega izobraževanja v Evropi, med drugim:






  — | z izboljšanjem kakovosti in relevantnosti pri oblikovanju in izvajanju učnih načrtov, |
| --- | --- | --- |

(e)

prenova procesa modernizacije visokošolskega izobraževanja v Evropi, med drugim:

—

z izboljšanjem kakovosti in relevantnosti pri oblikovanju in izvajanju učnih načrtov,

| — | s spodbujanjem vloge visokošolskih institucij kot regionalnih inovatorjev, |
| --- | --- |

—

s spodbujanjem vloge visokošolskih institucij kot regionalnih inovatorjev,

| — | z izboljšanjem povezave med izobraževanjem in raziskovalnimi nalogami visokošolskih institucij, |
| --- | --- |

—

z izboljšanjem povezave med izobraževanjem in raziskovalnimi nalogami visokošolskih institucij,

| — | s pripravo odziva na vpliv odprtega in spletnega visokošolskega izobraževanja, |
| --- | --- |

—

s pripravo odziva na vpliv odprtega in spletnega visokošolskega izobraževanja,

| — | z upoštevanjem državljanske vloge visokošolskih institucij pri sodelovanju s skupnostjo, |
| --- | --- |

—

z upoštevanjem državljanske vloge visokošolskih institucij pri sodelovanju s skupnostjo,

| — | z zagotavljanjem, da bi imeli vsi, ki bi lahko uspešno pridobili visokošolsko izobrazbo, možnost, da to storijo ne glede na svoje okoliščine; |
| --- | --- |

—

z zagotavljanjem, da bi imeli vsi, ki bi lahko uspešno pridobili visokošolsko izobrazbo, možnost, da to storijo ne glede na svoje okoliščine;

| 4. | države članice podpre pri poudarjanju vloge, ki jo imata izobraževanje in usposabljanje pri spodbujanju aktivnega državljanstva in temeljnih vrednot kot del nadaljnjih ukrepov po sprejetju Pariške deklaracije (15). V zvezi s tem naj zagotovi sinergijo in sodelovanje s Svetom Evrope na področju demokratičnega državljanstva. |
| --- | --- |

4.

države članice podpre pri poudarjanju vloge, ki jo imata izobraževanje in usposabljanje pri spodbujanju aktivnega državljanstva in temeljnih vrednot kot del nadaljnjih ukrepov po sprejetju Pariške deklaracije (15). V zvezi s tem naj zagotovi sinergijo in sodelovanje s Svetom Evrope na področju demokratičnega državljanstva.

---

(1)  14270/15.

(2)  ISBN 978-92-79-50621-5.

(3)  UL C 417, 15.12.2015, str. 25.

(4)  Deklaracija o spodbujanju državljanstva in skupnih vrednot svobode, strpnosti in nediskriminacije z izobraževanjem, Pariz, 17. marec 2015.

(5)  Zlasti cilj trajnostnega razvoja ZN št. 4, ki je posvečen izobraževanju in vseživljenjskemu učenju (Resolucija ZN 70/1 Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030).

(6)  Letni pregled rasti za leto 2016 [14270/15, stran 8].

(7)  39 % podjetij menda težko najde osebje z ustreznimi znanji in spretnostmi – [Tretja evropska raziskava o podjetjih (2013), Eurofound].

(8)  Raziskava Cedefopa o evropskih znanjih in spretnostih ter delovnih mestih za leto 2014.

(9)  Pregled izobraževanja in usposabljanja za leto 2015, 2. del. Leta 2014 je bilo v starostni skupini 18–24 let v EU 11,1 % mladih, ki so predčasno opustili izobraževanje, kar presega 10-odstotni cilj iz strategije Evropa 2020.

(10)  Pregled izobraževanja in usposabljanja za leto 2015, odstavek 1.1. Po podatkih zadnje raziskave Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj PISA (2012) je v EU delež slabih rezultatov v branju 17,8 %, v matematiki 22,1 % in v znanosti 16,6 %, kar presega zastavljeni cilj 15 % v okviru ET 2020.

(11)  Pregled izobraževanja in usposabljanja za leto 2015, odstavek 1.1.

(12)  To pomeni nekomu omogočiti, da premaga ovire ali omejitve, s katerimi se lahko sooča zaradi svojega osebnega ali socialno-ekonomskega položaja.

(13)  Kot so učenje učenja, reševanje problemov, podjetniška in digitalna znanja in spretnosti, ustvarjalnost in kritično razmišljanje.

(14)  Med drugim z dogovorjenimi konkretnimi vprašanji in novo ustanovljenimi delovnimi skupinami [Glej Skupno poročilo za leto 2015, sprejeto 23. novembra 2015 – (UL C 417, 15.12.2015, str. 25)].

(15)  Glej opombo 4.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 19.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 105/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 105/5

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.7964 – Recruit Holdings/USG People)

(Besedilo velja za EGP)

(2016/C 105/02)

Komisija se je 15. marca 2016 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32016M7964. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32016M7964. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 19.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 105/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 105/5

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.7953 – AXA/Group CM-11/Target)

(Besedilo velja za EGP)

(2016/C 105/03)

Komisija se je 15. marca 2016 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v francoščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32016M7953. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32016M7953. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 19.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 105/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 105/6

---

SKLEP SVETA

z dne 16. marca 2016

o sprejetju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 1 za proračunsko leto 2016

(2016/C 105/04)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 314 Pogodbe v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1) ter zlasti člena 41 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Proračun Unije za proračunsko leto 2016 je bil dokončno sprejet 25. novembra 2015 (2). |
| --- | --- |

(1)

Proračun Unije za proračunsko leto 2016 je bil dokončno sprejet 25. novembra 2015 (2).

| (2) | Komisija je 10. marca 2016 predložila predlog spremembe proračuna št. 1 k splošnemu proračunu za proračunsko leto 2016. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 10. marca 2016 predložila predlog spremembe proračuna št. 1 k splošnemu proračunu za proračunsko leto 2016.

| (3) | Da bi lahko zadovoljili takojšne in nujne potrebe po financiranju, nastale zaradi množičnega pritoka beguncev in migrantov v Unijo, je treba nemudoma sprejeti predlog spremembe proračuna št. 1 k splošnemu proračunu za leto 2016, zato je upravičeno, da se v skladu s členom 3(3) pravilnika Sveta skrajša rok osmih tednov za obveščanje nacionalnih parlamentov, določen v členu 4 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji – |
| --- | --- |

(3)

Da bi lahko zadovoljili takojšne in nujne potrebe po financiranju, nastale zaradi množičnega pritoka beguncev in migrantov v Unijo, je treba nemudoma sprejeti predlog spremembe proračuna št. 1 k splošnemu proračunu za leto 2016, zato je upravičeno, da se v skladu s členom 3(3) pravilnika Sveta skrajša rok osmih tednov za obveščanje nacionalnih parlamentov, določen v členu 4 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Edini člen

Svet je stališče o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 1 za proračunsko leto 2016 sprejel 16. marca 2016.

Celotno besedilo si je mogoče prebrati na spletišču Sveta http://www.consilium.europa.eu/ ali ga od tam prenesti.

V Bruslju, 16. marca 2016

Za Svet

Predsednik

A.G. KOENDERS

---

(1)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

1

(2)  UL L 48, 24.2.2016, str. 1.

2

---

| 19.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 105/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 105/7

---

Obvestilo osebam, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2011/172/SZVP in Uredbi Sveta (EU) št. 270/2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam in subjektom zaradi razmer v Egiptu

(2016/C 105/05)

Osebe, navedene v Prilogi k Sklepu Sveta 2011/172/SZVP (1), kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2016/411 (2), in v Prilogi I k Uredbi Sveta (EU) št. 270/2011 (3) o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam in subjektom zaradi razmer v Egiptu, obveščamo o naslednjem:

Svet Evropske unije je po preučitvi seznama oseb iz navedenih prilog sklenil, da se morajo omejevalni ukrepi iz Sklepa 2011/172/SZVP in Uredbe (EU) št. 270/2011 za te osebe še naprej uporabljati.

Zadevne osebe obveščamo, da lahko pri pristojnih organih zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, kot so navedeni na spletnih straneh iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 270/2011, vložijo prošnjo za dovoljenje za uporabo zamrznjenih sredstev za nujne potrebe ali točno določena plačila (glej člen 4 Uredbe).

Zadevne osebe lahko zahtevek za ponovno preučitev odločitve o njihovi uvrstitvi na navedeni seznam skupaj z dokazili pred 15. decembrom 2016 pošljejo Svetu na naslov:

| Svet Evropske unije |
| --- |
| Generalni sekretariat |
| GD C 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-naslov: sanctions@consilium.europa.eu |

Svet Evropske unije

Generalni sekretariat

GD C 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Vse prejete pripombe bo Svet upošteval pri naslednjem pregledu seznama nanj vključenih oseb, ki ga bo opravil v skladu s členom 12 Uredbe (EU) št. 270/2011.

---

(1)  UL L 76, 22.3.2011, str. 63.

(2)  UL L 74, 19.3.2016, str. 40.

(3)  UL L 76, 22.3.2011, str. 4.

---

| 19.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 105/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 105/8

---

Informacije v nadaljevanju pošiljamo naslednjim naslovnikom: MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem; alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith; alias WADOOD, Khalid Adbul), POPULAR FRONT FOR THE LIBERATION OF PALESTINE (Ljudska fronta za osvoboditev Palestine) (PFLP), POPULAR FRONT FOR THE LIBERATION OF PALESTINE-GENERAL COMMAND (Ljudska fronta za osvoboditev Palestine – splošno poveljstvo), (alias PFLP-General Command) (PFLP – splošno poveljstvo), ki so uvrščeni na seznam iz člena 2(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu

(glej Prilogo k Izvedbeni uredbi Sveta (EU) št. 2015/2425 z dne 21. decembra 2015 (1))

(2016/C 105/06)

V Uredbi Sveta (ES) št. 2580/2001 z dne 27. decembra 2001 (2) je določeno, da se zamrznejo vsa denarna sredstva, drugo finančno premoženje in gospodarski viri, ki pripadajo zadevni osebi in skupinama, ter da se tej osebi in skupinama ne smejo dati na razpolago, bodisi neposredno ali posredno, nikakršna denarna sredstva, drugo finančno premoženje in gospodarski viri.

Svet je prejel nove informacije, ki so pomembne za uvrstitev navedene osebe in skupin na seznam. Ob upoštevanju teh novih informacij je utemeljitve ustrezno spremenil.

Zadevna oseba in skupini lahko Svetu predložijo zahtevek za pridobitev posodobljene utemeljitve, na podlagi katere so bili obdržani na zadevnem seznamu. Zahtevke je treba do 23. marca 2016 poslati na naslednji naslov:

| Svet Evropske unije (Za: CP 931 designations) |
| --- |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-naslov: sanctions@consilium.europa.eu |

Svet Evropske unije (Za: CP 931 designations)

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Zadevna oseba in skupini lahko Svetu na zgornji naslov kadar koli skupaj z vsemi dokazili pošljejo zahtevek za ponovno preučitev odločitve, da se vključijo na seznam in obdržijo na njem. Takšni zahtevki bodo obravnavani, ko bodo prejeti. V zvezi s tem zadevno osebo in skupini opozarjamo, da bo Svet redno pregledoval seznam v skladu s členom 1(6) Skupnega stališča 2001/931/SZVP (3). Na naslednjem pregledu bodo obravnavane samo prošnje, ki bodo predložene do 1. aprila 2016.

Zadevno osebo in skupini obenem opozarjamo, da lahko v skladu s pogoji iz četrtega in šestega odstavka člena 263 Pogodbe o delovanju Evropske unije uredbo Sveta izpodbijajo pri Splošnem sodišču Evropske unije.

Zadevno osebo in skupini opozarjamo, da lahko pristojnim organom zadevne države članice ali zadevnih držav članic, navedenih na seznamu v prilogi k Uredbi, pošljejo vlogo za dovoljenje za uporabo zamrznjenih sredstev za nujne potrebe ali posebna plačila v skladu s členom 5(2) navedene uredbe.

---

(1)  UL L 334, 22.12.2015, str. 1.

(2)  UL L 344, 28.12.2001, str. 70.

(3)  UL L 344, 28.12.2001, str. 93.

---

Evropska komisija

| 19.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 105/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 105/9

---

Menjalni tečaji eura (1)

18. marca 2016

(2016/C 105/07)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1279 |
| JPY | japonski jen | 125,79 |
| DKK | danska krona | 7,4542 |
| GBP | funt šterling | 0,77855 |
| SEK | švedska krona | 9,2773 |
| CHF | švicarski frank | 1,0919 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 9,4111 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 27,035 |
| HUF | madžarski forint | 310,32 |
| PLN | poljski zlot | 4,2625 |
| RON | romunski leu | 4,4718 |
| TRY | turška lira | 3,2218 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4804 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4627 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,7464 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6550 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5277 |
| KRW | južnokorejski won | 1 306,11 |
| ZAR | južnoafriški rand | 17,2024 |
| CNY | kitajski juan | 7,3037 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5305 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 754,09 |
| MYR | malezijski ringit | 4,5716 |
| PHP | filipinski peso | 52,351 |
| RUB | ruski rubelj | 76,0498 |
| THB | tajski bat | 39,296 |
| BRL | brazilski real | 4,0794 |
| MXN | mehiški peso | 19,4683 |
| INR | indijska rupija | 74,7625 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1279

JPY

japonski jen

125,79

DKK

danska krona

7,4542

GBP

funt šterling

0,77855

SEK

švedska krona

9,2773

CHF

švicarski frank

1,0919

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

9,4111

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

27,035

HUF

madžarski forint

310,32

PLN

poljski zlot

4,2625

RON

romunski leu

4,4718

TRY

turška lira

3,2218

AUD

avstralski dolar

1,4804

CAD

kanadski dolar

1,4627

HKD

hongkonški dolar

8,7464

NZD

novozelandski dolar

1,6550

SGD

singapurski dolar

1,5277

KRW

južnokorejski won

1 306,11

ZAR

južnoafriški rand

17,2024

CNY

kitajski juan

7,3037

HRK

hrvaška kuna

7,5305

IDR

indonezijska rupija

14 754,09

MYR

malezijski ringit

4,5716

PHP

filipinski peso

52,351

RUB

ruski rubelj

76,0498

THB

tajski bat

39,296

BRL

brazilski real

4,0794

MXN

mehiški peso

19,4683

INR

indijska rupija

74,7625

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 19.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 105/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 105/10

---

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku

(2016/C 105/08)

Eurokovanci, namenjeni obtoku, so zakonito plačilno sredstvo na celotnem euroobmočju. Komisija objavi opis motivov vseh novih eurokovancev, da bi z njim seznanila javnost in vse, ki s kovanci rokujejo (1). V skladu s sklepi Sveta z dne 10. februarja 2009 (2) lahko države članice euroobmočja in države, ki so z Evropsko unijo sklenile monetarni sporazum o izdaji eurokovancev, izdajo obtoku namenjene spominske eurokovance, če izpolnjujejo določene pogoje, zlasti da uporabijo samo kovanec v vrednosti 2 EUR. Takšni kovanci imajo enake tehnične lastnosti kot ostali dvoeurski kovanci, le da je na nacionalni strani kovanca vgraviran spominski motiv z velikim simbolnim pomenom v nacionalnem ali evropskem merilu.

Država izdajateljica
  : Andora

Priložnostni motiv
  : 20 let v Svetu Evrope

Opis motiva
  : na sredinski levi strani motiva je grb Andore, ki mu sledi napis „20“, pri čemer je ničla stilizirana, tako da predstavlja zastavo Sveta Evrope. Na vrhu motiva je napis „ANDORRA“, pod njim pa „AL CONSELL D’EUROPA“. Na spodnji levi strani motiva je letnica „2014“, ki ji sledi poševna črta.

Na obročku je dvanajst zvezd evropske zastave.

Obseg izdaje
  : 100 000 kovancev

Čas kovanja
  : februar 2016

---

(1)  Za vse motive na nacionalnih straneh kovancev, ki so bili izdani leta 2002, glej UL C 373, 28.12.2001, str. 1.

(2)  Glej sklepe Sveta za ekonomske in finančne zadeve z dne 10. februarja 2009 in Priporočilo Komisije z dne 19. decembra 2008 o skupnih smernicah za nacionalne strani in izdajo eurokovancev, namenjenih obtoku (UL L 9, 14.1.2009, str. 52).

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 19.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 105/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 105/11

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.7853 – CMA CGM/Bolloré/Kribi JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2016/C 105/09)

| 1. | Komisija je 14. marca 2016 po predložitvi v skladu s členom 4(5) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1) prejela priglasitev predlagane koncentracije, s katero podjetji CMA CGM S.A. (Francija) in Bolloré S.A. (Francija) z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje, pridobita v smislu členov 3(1)(b) in 3(4) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad kontejnerskim terminalom („Kribi JV“) v pristanišču Kribi v Kamerunu. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 14. marca 2016 po predložitvi v skladu s členom 4(5) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1) prejela priglasitev predlagane koncentracije, s katero podjetji CMA CGM S.A. (Francija) in Bolloré S.A. (Francija) z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje, pridobita v smislu členov 3(1)(b) in 3(4) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad kontejnerskim terminalom („Kribi JV“) v pristanišču Kribi v Kamerunu.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
  —   za CMA CGM: to podjetje je dejavno v linijskem prevozu zabojnikov in upravljanju pristaniških terminalov. Je tretji največji prevoznik zabojnikov na svetu in zagotavlja najrazličnejše dejavnosti, kot so ladijski prevozi, prevozi v hladilnih plovilih (tj. prevozi ohlajenih izdelkov), naprave za pretovarjanje v pristaniščih ter tovorne prevoze in logistiko na kopnem,
  —   za Bolloré: to podjetje je skupina za naložbe in holdinška skupina, dejavna v zagotavljanju prevoznih in logističnih storitev, proizvodnji plastičnih folij, avtomatov za vstopnice ter akumulatorjev in električnih vozil, distribuciji goriva, komunikacijah in medijih, vključno z oglaševanjem in plantažami,
  —   za Kribi JV: to podjetje bo dejavno v razvoju in upravljanju novega kontejnerskega terminala v globokomorskem pristanišču Kribi v Kamerunu. |
| --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—   za CMA CGM: to podjetje je dejavno v linijskem prevozu zabojnikov in upravljanju pristaniških terminalov. Je tretji največji prevoznik zabojnikov na svetu in zagotavlja najrazličnejše dejavnosti, kot so ladijski prevozi, prevozi v hladilnih plovilih (tj. prevozi ohlajenih izdelkov), naprave za pretovarjanje v pristaniščih ter tovorne prevoze in logistiko na kopnem,

—   za Bolloré: to podjetje je skupina za naložbe in holdinška skupina, dejavna v zagotavljanju prevoznih in logističnih storitev, proizvodnji plastičnih folij, avtomatov za vstopnice ter akumulatorjev in električnih vozil, distribuciji goriva, komunikacijah in medijih, vključno z oglaševanjem in plantažami,

—   za Kribi JV: to podjetje bo dejavno v razvoju in upravljanju novega kontejnerskega terminala v globokomorskem pristanišču Kribi v Kamerunu.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.7853 – CMA CGM/Bolloré/Kribi JV se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.7853 – CMA CGM/Bolloré/Kribi JV se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba o združitvah).

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 19.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 105/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 105/12

---

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2016/C 105/10)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek.

ENOTNI DOKUMENT

„ΚΟΛΟΚΑΣΙ ΣΩΤΗΡΑΣ“ / „ΚΟΛΟΚΑΣΙ-ΠΟΥΛΛΕΣ ΣΩΤΗΡΑΣ“ (KOLOKASI SOTIRAS / KOLOKASI-POULLES SOTIRAS)

Št. EU: CY-PDO-0005-01309 – 3.2.2015

ZOP ( X ) ZGO ( )

1.   Ime

„Κολοκασι Σωτηρας“ / „Κολοκασι-Πουλλες Σωτηρας“ (Kolokasi Sotiras/Kolokasi-Poulles Sotiras)

2.   Država članica ali tretja država

Ciper

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Rastlina spada v družino Araceae in rod Colocasia. V ta rod spada tudi taro (Colocasia esculenta), ki se ga najde v številnih delih sveta, vključno s Ciprom. To je predvsem rastlina tropskih območij, ki se je prilagodila razmeram na Cipru in ima izrazito potrebo po namakanju.

Kolokazija ali taro se goji zaradi užitnih gomoljev, tj. glavnega gomolja in stranskih gomoljev. Glavni gomolj je osrednji gomolj („mappa“), ki se nahaja pod površino tal in se imenuje „kolokasi“. Majhni stranski gomolj rastejo ob strani osrednjega gomolja in se imenujejo „poulles“.

Taro se goji predvsem v regiji Sotira na poljih z jerovico, zaradi svojih posebnih lastnosti pa je proizvod splošno znan pod imenom „Kolokasi Sotiras“ za gomolj in „Kolokasi-Poulles Sotiras“ za stranske gomolje.

Razlikovalne značilnosti proizvoda

Fizikalne lastnosti

Oblika tara – „Kolokasi Sotiras“: valjast, najširšega premera blizu sredine gomolja, katerega en konec je rahlo zaokrožen do špičast.

Oblika tara – „Kolokasi-Poulles Sotiras“: njegove glavne značilnosti so a) ukrivljenost, (b) je manjši in tanjši v primerjavi z ostalimi tari ter (c) ima špičast zgornji del.

Velikost: največja dolžina tara „Kolokasi Sotiras“ je 30 cm, najmanjša dolžina pa 10 cm, medtem ko je njegov največji premer 15 cm, najmanjši premer pa 5 cm. Taro „Kolokasi-Poulles Sotiras“ nima največje ali najmanjše velikosti.

Organoleptične značilnosti

Te se nanašajo tako na „Kolokasi Sotiras“ kot na „Kolokasi-Poulles Sotiras“.

Tekstura: gladka površina z zelo majhnimi izrastki nepravilne oblike.

Zunanja barva: osrednji/stranski gomolj je svetlo rjave barve s temnejšimi odtenki v bližini očes; pri strganju se pojavijo nepravilne bele površine. „Podnožje“, ki se nahaja pri dnu osrednjega/stranskega gomolja in ga lokalni proizvajalci imenuje „mousoulos“, je belkaste barve, ki je skoraj enaka barvi v notranjosti gomolja.

Barva mesa: belkasta do rahlo rumena (rumenorjava), z rjavimi pikicami, ki pokrivajo celotno površino, ki se precej vlažna zaradi navzočnosti kalcijevega oksalata. Zato se mora taro „Kolokasi Sotiras“, da bi postal primeren za prehrano ljudi, speči ali skuhati. Površina mesa je gladka in vsebuje zelo majhna zrna škroba.

Vonj: nevtralen vonj ali brez vonja.

3.3   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse faze proizvodnje, od priprave rastlinskega razmnoževalnega materiala do strganja potekajo na opredeljenem geografskem območju.

3.5   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Opredeljeno geografsko območje je sestavljeno iz zemljišč, na katerih je jerovica in ki se nahajajo v okraju Famagusta, v okviru upravnih meja vasi Sotira, Avgourou, Frenaros in Liopetri.

5.   Povezava z geografskim območjem

Posebnosti proizvoda

Posebnosti, značilne za proizvod „Kolokasi Sotiras“ in „Kolokasi-Poulles Sotiras“, so naslednje:

| (a) | dolga in ozka valjasta oblika osrednjega gomolja in ukrivljenost stranskih gomoljev; |
| --- | --- |

(a)

dolga in ozka valjasta oblika osrednjega gomolja in ukrivljenost stranskih gomoljev;

| (b) | enotna površina (po strganju) gomolja z malo izrastki ali brez njih; |
| --- | --- |

(b)

enotna površina (po strganju) gomolja z malo izrastki ali brez njih;

| (c) | pobeljenje pokožice z odstranjevanjem zemlje in večjega dela lupine po strganju gomolja z nožem. |
| --- | --- |

(c)

pobeljenje pokožice z odstranjevanjem zemlje in večjega dela lupine po strganju gomolja z nožem.

Zaradi teh značilnosti lahko potrošniki zlahka ločijo taro „Kolokasi Sotiras“ in „Kolokasi-Poulles Sotiras“ od podobnih proizvodov drugih regij, medtem ko rastlinski razmnoževalni material iz predhodnega sajenja na opredeljenem območju zagotavlja ohranitev teh značilnosti.

Vzročna povezava med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO).

Skratka, gojenje tara na Cipru se je poistovetilo z opredeljenim geografskim območjem predvsem zaradi znanja in izkušenj proizvajalcev kakor tudi ugodni talnih in podnebnih razmer.

Posebnosti geografskega območja

Nadmorska višina: opredeljeno geografsko območje se nahaja na vzhodnem robu Cipra, manj kot 14 km od morja; njegova nadmorska višina ne presega 80 m. Tla so precej globoka, zemljišča so ploska in se nahajajo na razmeroma enovitem pobočju, ki se razteza od zaledja do obale.

Značilnosti jerovice: v regiji Sotira – Kokkinochoria se nahaja največ prsti, ki je na Cipru znana kot „rdeča“. Gre za ploska ali rahlo nagnjena težka tla z visoko vsebnostjo ilovice, katere zmožnost zadrževanja vode je med 30 % in 35 %, kapaciteta izmenjave kationov pa je v razponu od 28 % do 33 %. Ta tla so v razmerah normalne vlažnosti na splošno drobljiva ter bolj prepustna in porozna ter rahlejša od težkih aluvialnih tal. pH tal znaša približno 7,5–8,0 in kapaciteta izmenjave kationov približno 28–33 meq/100 g. Del organske snovi vrhnje obdelovalne plasti tal se giblje med 0,5 % in 2 %, podzemni del pa je manjši od 1 %. Vsi ti dejavniki bistveno prispevajo k rasti in stabilnosti rastline ter kakovosti in količini pridelanih gomoljev, kajti taro je rastlina, ki daje prednost težkim in globokim tlem, ki so dobro drenirana, drobljiva in zmožna obdržati vodo. Poleg tega se meni, da so zgoraj navedeni elementi, zlasti rodovitnost tal, bistveni za gojenje tara, saj prispevajo k razvoju zdravega koreninskega sistema, s čimer se omogoča večja in učinkovitejša asimilacija hranil in posledično večji pridelek rastline.

Podnebne razmere: podnebne razmere na opredeljenem geografskem območju odlikujejo naslednje značilnosti:

| — | razmeroma mile zime (od novembra do februarja) s povprečnimi temperaturami med 16 °C in 18 °C, medtem ko povprečne najnižje temperature ne padejo pod 8 °C, |
| --- | --- |

—

razmeroma mile zime (od novembra do februarja) s povprečnimi temperaturami med 16 °C in 18 °C, medtem ko povprečne najnižje temperature ne padejo pod 8 °C,

| — | poletja (od maja do septembra) z razmeroma nizkimi temperaturami, pri čemer se povprečna temperatura giblje med 21 °C in 29 °C, |
| --- | --- |

—

poletja (od maja do septembra) z razmeroma nizkimi temperaturami, pri čemer se povprečna temperatura giblje med 21 °C in 29 °C,

| — | visoka relativna vlažnost zraka (HR) – s povprečnimi celoletnimi vrednostmi med 58 % in 79 %. |
| --- | --- |

—

visoka relativna vlažnost zraka (HR) – s povprečnimi celoletnimi vrednostmi med 58 % in 79 %.

Te podnebne razmere ustvarjajo podnebne značilnosti opredeljenega območja, ki ustreza potrebam gojenja tara, saj gre na splošno za toploljubno rastlino, ki potrebuje povprečno dnevno temperaturo nad 21 °C in je izrazito občutljiva na zmrzal. Posledično je taro zaradi toplotne občutljivosti rastlina, ki raste na nižinskih območjih, kot je opredeljeno geografsko območje, kjer so zaradi bližine morja temperaturne spremembe in temperaturne razlike med dnevom in nočjo manjše.

Človeški dejavniki: človeški dejavniki so sčasoma oblikovali posebne načine pridelave, ki opredeljujejo posebne značilnosti proizvoda in prispevajo k njegovi pridelavi. Ti načini vključujejo:

| (a) | izbiro razmnoževalnega materiala: proizvajalci so sprejeli niz praks v zvezi z izbiro in ohranitvijo razmnoževalnega materiala, ki se pridobi od predhodne saditve in ki ga imenujejo „sadika“. Proizvajalci kot sadike izberejo majhne, cele in deformirane osrednje gomolje ali stranske gomolje in/ali dele osrednjih gomoljev, pri tem pa poskrbijo, da imajo ti zadostno število očes.
  Proizvajalci hranijo razmnoževalni material na temnem, ga pokrijejo z zemljo in ostružki vse do dneva saditve ali pustijo nekatere sadike v zemlji vse do dneva (naslednje) saditve, ko jih izkopljejo in takoj presadijo, s čimer te sadike postanejo novi razmnoževalni material. Poleg tega se na nekaterih zemljiščih sadi samo za pridelavo razmnoževalnega materiala za naslednje leto in se v ta namen bolj pogosto uporablja zemljišča, ki so bila v prahi, ali zemljišča, na katerih so se v preteklosti gojile stročnice. |
| --- | --- |

(a)

izbiro razmnoževalnega materiala: proizvajalci so sprejeli niz praks v zvezi z izbiro in ohranitvijo razmnoževalnega materiala, ki se pridobi od predhodne saditve in ki ga imenujejo „sadika“. Proizvajalci kot sadike izberejo majhne, cele in deformirane osrednje gomolje ali stranske gomolje in/ali dele osrednjih gomoljev, pri tem pa poskrbijo, da imajo ti zadostno število očes.

Proizvajalci hranijo razmnoževalni material na temnem, ga pokrijejo z zemljo in ostružki vse do dneva saditve ali pustijo nekatere sadike v zemlji vse do dneva (naslednje) saditve, ko jih izkopljejo in takoj presadijo, s čimer te sadike postanejo novi razmnoževalni material. Poleg tega se na nekaterih zemljiščih sadi samo za pridelavo razmnoževalnega materiala za naslednje leto in se v ta namen bolj pogosto uporablja zemljišča, ki so bila v prahi, ali zemljišča, na katerih so se v preteklosti gojile stročnice.

| (b) | tehnika osipavanja: ko dosežejo višino 70-80 cm, se tari mehansko osipavajo s posebnimi osipalniki, ki zvračajo zemljo z vrha na dno brazde, s čimer pokrijejo steblo rastline do višine približno 30-40 cm. Osipavanje se lahko opravi tudi ročno s pomočjo motike. Osipavanje je treba opraviti vsaj enkrat v obdobju vegetacije in mu neposredno sledi zalivanje. Gre za prakso, ki jo omogoča tekstura, sestava in predvsem struktura jerovic, ki se nahajajo na opredeljenem geografskem območju. Natančneje, s stabilno strukturo tal, ki zlahka ne erodira pod vplivom vode za namakanje ali dežja, se poenostavi prekrivanje podnožja sadike z zemljo in njeno osipavanje. V povezavi s poroznostjo, ki prispeva k dobremu zračenju prsti, to ustvari razmere za rast rastlin, pri katerih se razvije velik in podolgovat gomolj, značilen za „Kolokasi Sotiras“. V drugačnih razmerah bi gomolj ostal majhen in okrogel. |
| --- | --- |

(b)

tehnika osipavanja: ko dosežejo višino 70-80 cm, se tari mehansko osipavajo s posebnimi osipalniki, ki zvračajo zemljo z vrha na dno brazde, s čimer pokrijejo steblo rastline do višine približno 30-40 cm. Osipavanje se lahko opravi tudi ročno s pomočjo motike. Osipavanje je treba opraviti vsaj enkrat v obdobju vegetacije in mu neposredno sledi zalivanje. Gre za prakso, ki jo omogoča tekstura, sestava in predvsem struktura jerovic, ki se nahajajo na opredeljenem geografskem območju. Natančneje, s stabilno strukturo tal, ki zlahka ne erodira pod vplivom vode za namakanje ali dežja, se poenostavi prekrivanje podnožja sadike z zemljo in njeno osipavanje. V povezavi s poroznostjo, ki prispeva k dobremu zračenju prsti, to ustvari razmere za rast rastlin, pri katerih se razvije velik in podolgovat gomolj, značilen za „Kolokasi Sotiras“. V drugačnih razmerah bi gomolj ostal majhen in okrogel.

| (c) | tehnike strganja: po spravilu se osrednji in stranski gomolji prepeljejo v skladišče, ki je začasno skladišče ali pakirnica proizvajalca, kjer se opravi strganje. Ta postopek, ki pomeni posebno znanje in izkušnje proizvajalca in/ali njegove družine, poteka na opredeljenem območju zraven obdelovalnih zemljišč zaradi bližine in razpoložljivega prostora. S strganjem se z nožem osrednji in stranski gomolji v celoti očistijo zemlje in nečistoč, dokler ne postanejo beli. Jasno je, da se pri strganju odstrani večji del povrhnjice gomolja, da se odstrani vsa zemlja, ki se je drži. Strganje se opravlja znotraj opredeljenega geografskega območja, saj je eden od vidikov strokovnega znanja prebivalcev in proizvajalcev te regije, ki se prenaša iz roda v rod. Opozoriti je treba, da se strganje opravlja samo na opredeljenem geografskem območju, ne pa v drugih regijah Cipra, v katerih se prideluje taro. |
| --- | --- |

(c)

tehnike strganja: po spravilu se osrednji in stranski gomolji prepeljejo v skladišče, ki je začasno skladišče ali pakirnica proizvajalca, kjer se opravi strganje. Ta postopek, ki pomeni posebno znanje in izkušnje proizvajalca in/ali njegove družine, poteka na opredeljenem območju zraven obdelovalnih zemljišč zaradi bližine in razpoložljivega prostora. S strganjem se z nožem osrednji in stranski gomolji v celoti očistijo zemlje in nečistoč, dokler ne postanejo beli. Jasno je, da se pri strganju odstrani večji del povrhnjice gomolja, da se odstrani vsa zemlja, ki se je drži. Strganje se opravlja znotraj opredeljenega geografskega območja, saj je eden od vidikov strokovnega znanja prebivalcev in proizvajalcev te regije, ki se prenaša iz roda v rod. Opozoriti je treba, da se strganje opravlja samo na opredeljenem geografskem območju, ne pa v drugih regijah Cipra, v katerih se prideluje taro.

| (d) | ohranjanje zrelih gomoljev v zemlji in postopno pobiranje gomoljev:
  Ker se taro lahko nekaj časa obdrži v zemlji, organizirajo proizvajalci spravilo na podlagi dnevnih potreb trga. Po izkušnjah proizvajalcev, ampak tudi zaradi fiziologije rastline, se gomolji lahko pokvarijo le v primeru dolgotrajne zmrzali, do česar pa v regiji skoraj nikoli ne pride. Proizvajalci po svojih izkušenj vedo, koliko tarov lahko dnevno prodajo in posledično prilagodijo količino svojih pridelkov. Zaradi te posebnosti je bil taro poimenovan „taro hranilnik“, saj imajo proizvajalci proizvod, „ki ga je mogoče skladiščiti“ in ki jim lahko zagotavlja stalni dohodek, ki ga poznajo vnaprej. Ohranjanje zrelih gomoljev v zemlji je element strokovnega znanja in izkušenj proizvajalcev na opredeljenem geografskem območju in se ne uporablja v nobeni drugi regiji Cipra, v kateri se prideluje taro. |
| --- | --- |

(d)

ohranjanje zrelih gomoljev v zemlji in postopno pobiranje gomoljev:

Ker se taro lahko nekaj časa obdrži v zemlji, organizirajo proizvajalci spravilo na podlagi dnevnih potreb trga. Po izkušnjah proizvajalcev, ampak tudi zaradi fiziologije rastline, se gomolji lahko pokvarijo le v primeru dolgotrajne zmrzali, do česar pa v regiji skoraj nikoli ne pride. Proizvajalci po svojih izkušenj vedo, koliko tarov lahko dnevno prodajo in posledično prilagodijo količino svojih pridelkov. Zaradi te posebnosti je bil taro poimenovan „taro hranilnik“, saj imajo proizvajalci proizvod, „ki ga je mogoče skladiščiti“ in ki jim lahko zagotavlja stalni dohodek, ki ga poznajo vnaprej. Ohranjanje zrelih gomoljev v zemlji je element strokovnega znanja in izkušenj proizvajalcev na opredeljenem geografskem območju in se ne uporablja v nobeni drugi regiji Cipra, v kateri se prideluje taro.

Zgodovinski dejavniki:

Po nekaterih virih naj bi bil taro uvožen v regijo Sotira s polotoka Karpas na začetku 20. stoletja. Prvotno se je gojenje tara omejilo zgolj na zemljišča, ki se nahajajo blizu morja in ki ne pripadajo območjem regije z jerovico. Vendar se je to gojenje postopoma preneslo v notranjost (v bližino vasi Sotira), kjer se prst imenuje „jerovica“ in se je izkazalo, da njena sestava in njena boljša zmožnost zadrževanja vode znatno izboljšata kakovost proizvoda v zvezi z njegovo velikostjo, enotno obliko, donosnostjo in teksturo.

Taro se je v regiji Sotira redno, vendar počasi, gojil v teku 20. stoletja, kar se je okrepilo po letu 1974, da bi se zapolnile vrzeli zaradi izgube pridelka v severnem delu Cipra. Čeprav taro „Kolokasi Sotiras“ nikoli ni bil glavni pridelek v regiji, je kmetijska služba pokrajine Famagusta v letih 1990 vodila ločeno evidenco, da bi se izboljšali namakalni sistemi in popisali proizvajalci „Kolokasi Sotiras“. To potrjuje pred kratkim objavljeni dokumentu (2013) kmetijske službe pokrajine Famagusta, ki navaja, da se 139 od 179 proizvajalcev ((77 %) tara v pokrajini nahaja v regiji Sotira. Glede na rezultate popisa iz leta 1990, ki ga je izvedla ista pokrajinska enota, in ki je naveden v evidenci o taru, je skupna površina gojenja tara v regiji Sotira znašala 100 hektarov od skupno 130 hektarov v pokrajini Famagusta (77 %), kar potrjuje, da je ta kultura sčasoma postala izredno skoncentrirana v tej regiji. Treba je opozoriti, da ostali proizvajalci prihajajo iz drugih vasi opredeljenega geografskega območja. Poleg tega primerjava med podatki v zvezi s proizvodnjo na opredeljenem geografskem območju in s celotno proizvodnjo na Cipru na podlagi podatkov, ki jih je predložil statistični urad, potrjuje, da koncentracija proizvodnje tara v regiji Sotira presega 90 %.

Kulturni vidik:

„Kolokasi Sotiras“ je bistvena sestavina tradicionalnega recepta s tarom, jedi „kapama“, ki je priljubljena jed med obiskovalci regije. Taro je pomemben element kulture in civilizacije, kar potrjuje tudi organizacija tradicionalnega festivala tara. Ta festival je bil neredno organiziran v sedemdesetih letih prejšnjega stoletja in ga je nedavno ponovno na letni osnovi uvedlo združenje regije Sotira s podporo občinskih organov. Kot edinstveni in značilni proizvodi, ki se popolnoma poistovečajo z regijo, je taro „Kolokasi Sotiras“ in „Kolokasi-Poulles Sotiras“ predmet različnih dogodkov, na katerih sodelujejo občinski organi.

Značilnost listov tara, ki ga ne napadajo škodljivci in bolezni, se odraža v izreku „si kot list tara“, ki se uporablja za osebe, ki jih nič ne moti in na katere ne vpliva nobena težava.

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

http://www.moa.gov.cy/moa/da/da.nsf/All/F3FF567F4E8FF1C5C2257B970039D8EF/$file/Προδιαγραφές%20Κολοκάσι%20Σωτήρας%20_%20Κολοκάσι%20Πούλλες%20Σωτήρας.pdf

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---