# Uradni list C 97/2016

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 97 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5912. marec 2016 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 97

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5912. marec 2016

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Evropski odbor za sistemska tveganja |
| 2016/C 097/01 | Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 11. decembra 2015 o priznavanju in določanju stopenj proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do tretjih držav (ESRB/2015/1) | 1 |
| 2016/C 097/02 | Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 15. decembra 2015 o ocenjevanju čezmejnih učinkov ukrepov makrobonitetne politike in njihovi prostovoljni vzajemnosti (ESRB/2015/2) | 9 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Evropski odbor za sistemska tveganja

2016/C 097/01

Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 11. decembra 2015 o priznavanju in določanju stopenj proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do tretjih držav (ESRB/2015/1)

1

2016/C 097/02

Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 15. decembra 2015 o ocenjevanju čezmejnih učinkov ukrepov makrobonitetne politike in njihovi prostovoljni vzajemnosti (ESRB/2015/2)

9

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2016/C 097/03 | Obvestilo osebam in subjektom, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP, kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2016/359, in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2016/353 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine | 15 |
| 2016/C 097/04 | Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Uredbe Sveta (EU) št. 269/2014, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2016/353 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine | 16 |
| 2016/C 097/05 | Obvestilo osebam in subjektom, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2013/798/SZVP, kot se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2016/360, in Uredbe Sveta (EU) št. 224/2014, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2016/354, o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Srednjeafriški republiki | 17 |
| 2016/C 097/06 | Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Uredbe Sveta (EU) št. 224/2014, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2016/354 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Srednjeafriški republiki | 18 |
| | Evropska komisija |
| 2016/C 097/07 | Menjalni tečaji eura | 19 |
| 2016/C 097/08 | Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku | 20 |
| 2016/C 097/09 | Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku | 21 |
| 2016/C 097/10 | Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku | 22 |
| | Evropski odbor za sistemska tveganja |
| 2016/C 097/11 | Sklep Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 11. decembra 2015 o ocenjevanju pomembnosti tretjih držav za bančni sistem Unije v povezavi s priznavanjem in določanjem stopenj proticikličnega blažilnika (ESRB/2015/3) | 23 |
| 2016/C 097/12 | Sklep Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 16. decembra 2015 o okviru za koordinacijo uradnih obvestil ustreznih organov o nacionalnih ukrepih makrobonitetne politike in izdaje mnenj in priporočil s strani ESRB ter razveljavitvi Sklepa ESRB/2014/2 (ESRB/2015/4) | 28 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2016/C 097/13 | Objava odločitev držav članic o izdaji, začasnem odvzemu ali preklicu operativnih licenc v skladu s členom 10(3) Uredbe (ES) št. 1008/2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (prenovitev) (
  1
  ) | 36 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2016/C 097/03

Obvestilo osebam in subjektom, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP, kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2016/359, in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2016/353 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

15

2016/C 097/04

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Uredbe Sveta (EU) št. 269/2014, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2016/353 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

16

2016/C 097/05

Obvestilo osebam in subjektom, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2013/798/SZVP, kot se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2016/360, in Uredbe Sveta (EU) št. 224/2014, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2016/354, o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Srednjeafriški republiki

17

2016/C 097/06

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Uredbe Sveta (EU) št. 224/2014, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2016/354 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Srednjeafriški republiki

18

Evropska komisija

2016/C 097/07

Menjalni tečaji eura

19

2016/C 097/08

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku

20

2016/C 097/09

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku

21

2016/C 097/10

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku

22

Evropski odbor za sistemska tveganja

2016/C 097/11

Sklep Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 11. decembra 2015 o ocenjevanju pomembnosti tretjih držav za bančni sistem Unije v povezavi s priznavanjem in določanjem stopenj proticikličnega blažilnika (ESRB/2015/3)

23

2016/C 097/12

Sklep Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 16. decembra 2015 o okviru za koordinacijo uradnih obvestil ustreznih organov o nacionalnih ukrepih makrobonitetne politike in izdaje mnenj in priporočil s strani ESRB ter razveljavitvi Sklepa ESRB/2014/2 (ESRB/2015/4)

28

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2016/C 097/13

Objava odločitev držav članic o izdaji, začasnem odvzemu ali preklicu operativnih licenc v skladu s členom 10(3) Uredbe (ES) št. 1008/2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (prenovitev) (
  1
  )

1

36

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Evropski odbor za sistemska tveganja

| 12.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 97/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 97/1

---

PRIPOROČILO EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA

z dne 11. decembra 2015

o priznavanju in določanju stopenj proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do tretjih držav

(ESRB/2015/1)

(2016/C 97/01)

SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (1) ter zlasti člena 3(2)(b), (d) in (f) in členov 16 do 18 Uredbe,

ob upoštevanju Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (2) ter zlasti členov 138 in 139 Direktive,

ob upoštevanju Sklepa ESRB/2011/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 20. januarja 2011 o sprejetju Poslovnika Evropskega odbora za sistemska tveganja (3) ter zlasti člena 15(3)(e) in členov 18 do 20 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Prociklično stopnjevanje finančnih pretresov za realno gospodarstvo prek bančnega sistema in finančnih trgov je bilo eden od elementov, ki so najbolj prispevali k destabilizaciji med svetovno finančno krizo. Gospodarska recesija po obdobju prekomerne kreditne rasti lahko vodi v velike izgube v bančnem sektorju in sproži začaran krog. V takih okoliščinah lahko kreditne institucije z ukrepi, ki jih sprejmejo za okrepitev svojih bilanc stanja, omejijo ponudbo kreditov realnemu gospodarstvu ter s tem zaostrijo gospodarsko recesijo in dodatno oslabijo svoje bilance stanja. |
| --- | --- |

(1)

Prociklično stopnjevanje finančnih pretresov za realno gospodarstvo prek bančnega sistema in finančnih trgov je bilo eden od elementov, ki so najbolj prispevali k destabilizaciji med svetovno finančno krizo. Gospodarska recesija po obdobju prekomerne kreditne rasti lahko vodi v velike izgube v bančnem sektorju in sproži začaran krog. V takih okoliščinah lahko kreditne institucije z ukrepi, ki jih sprejmejo za okrepitev svojih bilanc stanja, omejijo ponudbo kreditov realnemu gospodarstvu ter s tem zaostrijo gospodarsko recesijo in dodatno oslabijo svoje bilance stanja.

| (2) | Proticiklični kapitalski blažilnik je zasnovan za to, da povečuje odpornost bančnega sektorja in s tem deluje proti tem procikličnim gibanjem. Pravila, ki zahtevajo vzdrževanje proticikličnih kapitalskih blažilnikov, so del novih globalnih regulativnih standardov o kapitalski ustreznosti bank (okvir Basel III), ki jih je decembra 2010 izdal Baselski odbor za bančni nadzor (BCBS) in so v Uniji izvedena z Direktivo 2013/36/EU. Z zvišanjem stopnje proticikličnega blažilnika lahko imenovani javni organi ali telesa zahtevajo, da bančni sektor v obdobjih, ko se povečujejo tveganja na ravni celotnega sistema zaradi prekomerne kreditne rasti, oblikuje dodaten kapital. Kadar se taka tveganja uresničijo, lahko organi določijo nižjo stopnjo proticikličnega blažilnika in omogočijo, da se ta blažilnik dodatnega kapitala uporabi za pokritje nepričakovanih izgub. To bančnemu sektorju omogoča, da še naprej zagotavlja kredite realnemu gospodarstvu in izpolnjuje regulativne kapitalske zahteve. |
| --- | --- |

(2)

Proticiklični kapitalski blažilnik je zasnovan za to, da povečuje odpornost bančnega sektorja in s tem deluje proti tem procikličnim gibanjem. Pravila, ki zahtevajo vzdrževanje proticikličnih kapitalskih blažilnikov, so del novih globalnih regulativnih standardov o kapitalski ustreznosti bank (okvir Basel III), ki jih je decembra 2010 izdal Baselski odbor za bančni nadzor (BCBS) in so v Uniji izvedena z Direktivo 2013/36/EU. Z zvišanjem stopnje proticikličnega blažilnika lahko imenovani javni organi ali telesa zahtevajo, da bančni sektor v obdobjih, ko se povečujejo tveganja na ravni celotnega sistema zaradi prekomerne kreditne rasti, oblikuje dodaten kapital. Kadar se taka tveganja uresničijo, lahko organi določijo nižjo stopnjo proticikličnega blažilnika in omogočijo, da se ta blažilnik dodatnega kapitala uporabi za pokritje nepričakovanih izgub. To bančnemu sektorju omogoča, da še naprej zagotavlja kredite realnemu gospodarstvu in izpolnjuje regulativne kapitalske zahteve.

| (3) | S čezmejnim posojanjem dobiva proticiklični kapitalski blažilnik mednarodno razsežnost. Zaradi izpostavljenosti domačih bančnih sektorjev držav članic do tretjih držav lahko nastanejo izgube. Te izgube so lahko velike, če tretja država, do katere ima domači bančni sektor države članice pomembne izpostavljenosti, po obdobju prekomerne kreditne rasti zaide v gospodarsko recesijo. |
| --- | --- |

(3)

S čezmejnim posojanjem dobiva proticiklični kapitalski blažilnik mednarodno razsežnost. Zaradi izpostavljenosti domačih bančnih sektorjev držav članic do tretjih držav lahko nastanejo izgube. Te izgube so lahko velike, če tretja država, do katere ima domači bančni sektor države članice pomembne izpostavljenosti, po obdobju prekomerne kreditne rasti zaide v gospodarsko recesijo.

| (4) | Okvir Basel III za proticiklični kapitalski blažilnik je zasnovan tako, da zajame to mednarodno razsežnost. Zlasti bi morale v skladu s tem okvirom jurisdikcije vzajemno priznavati stopnje proticikličnega blažilnika. Če organ v eni jurisdikciji zviša stopnjo proticikličnega blažilnika za zaščito domačega bančnega sektorja pred prekomerno kreditno rastjo, bi morali organi v drugih jurisdikcijah uporabiti enako stopnjo proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti svojih domačih bank do te države. V skladu z okvirom banke izračunajo zahteve za blažilnik na podlagi geografske lokacije svojih izpostavljenosti. Okvir Basel III določa obvezno vzajemnost med jurisdikcijami za stopnje proticikličnega blažilnika do 2,5 %, ob upoštevanju prehodnih določb. Če bi se taka vzajemnost med jurisdikcijami dosledno uporabljala v vseh jurisdikcijah, bi pripomogla k zaščiti bančnega sektorja v posamezni jurisdikciji pred tveganji, povezanimi s prekomerno kreditno rastjo v drugih jurisdikcijah. |
| --- | --- |

(4)

Okvir Basel III za proticiklični kapitalski blažilnik je zasnovan tako, da zajame to mednarodno razsežnost. Zlasti bi morale v skladu s tem okvirom jurisdikcije vzajemno priznavati stopnje proticikličnega blažilnika. Če organ v eni jurisdikciji zviša stopnjo proticikličnega blažilnika za zaščito domačega bančnega sektorja pred prekomerno kreditno rastjo, bi morali organi v drugih jurisdikcijah uporabiti enako stopnjo proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti svojih domačih bank do te države. V skladu z okvirom banke izračunajo zahteve za blažilnik na podlagi geografske lokacije svojih izpostavljenosti. Okvir Basel III določa obvezno vzajemnost med jurisdikcijami za stopnje proticikličnega blažilnika do 2,5 %, ob upoštevanju prehodnih določb. Če bi se taka vzajemnost med jurisdikcijami dosledno uporabljala v vseh jurisdikcijah, bi pripomogla k zaščiti bančnega sektorja v posamezni jurisdikciji pred tveganji, povezanimi s prekomerno kreditno rastjo v drugih jurisdikcijah.

| (5) | Ker standardi BCBS niso pravno zavezujoči, jurisdikcije po svetu proticikličnega kapitalskega blažilnika morda ne bodo uvedle na enak način. Morda bodo odložile njegovo uvedbo ali ga sploh ne bodo uvedle. V Uniji člen 136 Direktive 2013/36/EU določa, kako morajo imenovani organi določiti stopnje proticikličnega blažilnika za domače izpostavljenosti. Dodatne smernice za določanje stopenj proticikličnega blažilnika za domače izpostavljenosti, kakor jih zahteva člen 135 Direktive 2013/36/EU, so določene v Priporočilu ESRB/2014/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja (4). V Uniji je tako vzpostavljen skupen pravni okvir, ki je zasnovan za premagovanje nagnjenosti k neukrepanju, in od leta 2016 bo obvezno četrtletno določanje stopenj proticikličnega blažilnika za domače izpostavljenosti. Obstaja pa negotovost, ali in v kolikšnem obsegu bodo proticiklični kapitalski blažilnik uvedle tretje države, ki niso članice BCBS. |
| --- | --- |

(5)

Ker standardi BCBS niso pravno zavezujoči, jurisdikcije po svetu proticikličnega kapitalskega blažilnika morda ne bodo uvedle na enak način. Morda bodo odložile njegovo uvedbo ali ga sploh ne bodo uvedle. V Uniji člen 136 Direktive 2013/36/EU določa, kako morajo imenovani organi določiti stopnje proticikličnega blažilnika za domače izpostavljenosti. Dodatne smernice za določanje stopenj proticikličnega blažilnika za domače izpostavljenosti, kakor jih zahteva člen 135 Direktive 2013/36/EU, so določene v Priporočilu ESRB/2014/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja (4). V Uniji je tako vzpostavljen skupen pravni okvir, ki je zasnovan za premagovanje nagnjenosti k neukrepanju, in od leta 2016 bo obvezno četrtletno določanje stopenj proticikličnega blažilnika za domače izpostavljenosti. Obstaja pa negotovost, ali in v kolikšnem obsegu bodo proticiklični kapitalski blažilnik uvedle tretje države, ki niso članice BCBS.

| (6) | Imenovani organi imajo zakonsko pooblastilo za zaščito svojih bančnih sektorjev pred tveganji, ki izhajajo iz prekomerne kreditne rasti v tretjih državah. Zlasti člen 139 Direktive 2013/36/EU imenovanim organom omogoča, da v nekaterih okoliščinah določijo stopnjo proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do tretje države, ki jo morajo institucije, ki so pridobile dovoljenje v matični državi članici, uporabiti za izračun svojega posamezni instituciji lastnega proticikličnega kapitalskega blažilnika. Imenovani organ lahko ukrepa v primerih, kadar ustrezni organ tretje države ni določil in objavil stopnje proticikličnega blažilnika za to državo ali kadar meni, da stopnja proticikličnega blažilnika, ki jo je ustrezni organ tretje države določil za to tretjo državo, ne zadostuje za zaščito domačih bančnih sektorjev držav članic pred možnimi izgubami, povezanimi s prekomerno kreditno rastjo v zadevni tretji državi. |
| --- | --- |

(6)

Imenovani organi imajo zakonsko pooblastilo za zaščito svojih bančnih sektorjev pred tveganji, ki izhajajo iz prekomerne kreditne rasti v tretjih državah. Zlasti člen 139 Direktive 2013/36/EU imenovanim organom omogoča, da v nekaterih okoliščinah določijo stopnjo proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do tretje države, ki jo morajo institucije, ki so pridobile dovoljenje v matični državi članici, uporabiti za izračun svojega posamezni instituciji lastnega proticikličnega kapitalskega blažilnika. Imenovani organ lahko ukrepa v primerih, kadar ustrezni organ tretje države ni določil in objavil stopnje proticikličnega blažilnika za to državo ali kadar meni, da stopnja proticikličnega blažilnika, ki jo je ustrezni organ tretje države določil za to tretjo državo, ne zadostuje za zaščito domačih bančnih sektorjev držav članic pred možnimi izgubami, povezanimi s prekomerno kreditno rastjo v zadevni tretji državi.

| (7) | Če se stopnje proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do tretjih držav določajo neusklajeno, lahko pride v Uniji do različnih kapitalskih zahtev za izpostavljenosti do iste tretje države in enaka tveganja. Imenovani organi lahko pri analiziranju gibanj v tretji državi pridejo do različnih sklepov glede tega, ali je kreditna rast v tej državi prekomerna in pomeni tveganje za njihov domači bančni sistem, ki ga je treba zmanjševati. Tudi če imenovani organi tveganje ocenijo enako, lahko pridejo do različnih sklepov glede ustrezne ravni stopnje proticikličnega blažilnika, ki je potrebna za zmanjšanje tega tveganja. |
| --- | --- |

(7)

Če se stopnje proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do tretjih držav določajo neusklajeno, lahko pride v Uniji do različnih kapitalskih zahtev za izpostavljenosti do iste tretje države in enaka tveganja. Imenovani organi lahko pri analiziranju gibanj v tretji državi pridejo do različnih sklepov glede tega, ali je kreditna rast v tej državi prekomerna in pomeni tveganje za njihov domači bančni sistem, ki ga je treba zmanjševati. Tudi če imenovani organi tveganje ocenijo enako, lahko pridejo do različnih sklepov glede ustrezne ravni stopnje proticikličnega blažilnika, ki je potrebna za zmanjšanje tega tveganja.

| (8) | Če se stopnje proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do tretjih držav neusklajeno priznavajo, lahko v Uniji prav tako pride do različnih kapitalskih zahtev. Priznavanje stopenj proticikličnega blažilnika, ki so jih določili drugi imenovani organi ali ustrezni organi tretjih držav, se po pravu Unije zahteva za stopnje do 2,5 %, ob upoštevanju prehodnih določb med letoma 2016 in 2019, kakor so določene v členu 160 Direktive 2013/36/EU. Imenovani organi bi morali v skladu s Priporočilom ESRB/2014/1 na splošno priznavati stopnje proticikličnega blažilnika, ki presegajo obvezne ravni, vendar to velja samo za stopnje proticikličnega blažilnika, ki so jih določili imenovani organi v drugih jurisdikcijah v Uniji, ne pa za tiste, ki so jih določili ustrezni organi tretjih držav za tretje države. To pomeni, da se lahko način priznavanja stopenj proticikličnega blažilnika, ki so jih določili ustrezni organi tretjih držav, med jurisdikcijami v Uniji razlikuje. Zlasti se lahko nekateri imenovani organi odločijo, da bodo pred letom 2019 uporabili prehodne določbe, drugi imenovani organi pa se lahko odločijo, da bodo od njih odstopali. Poleg tega se lahko nekateri imenovani organi odločijo, da bodo od leta 2019 prostovoljno priznavali stopnje proticikličnega blažilnika, ki presegajo 2,5 %, drugi pa se lahko odločijo, da tega ne bodo storili. |
| --- | --- |

(8)

Če se stopnje proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do tretjih držav neusklajeno priznavajo, lahko v Uniji prav tako pride do različnih kapitalskih zahtev. Priznavanje stopenj proticikličnega blažilnika, ki so jih določili drugi imenovani organi ali ustrezni organi tretjih držav, se po pravu Unije zahteva za stopnje do 2,5 %, ob upoštevanju prehodnih določb med letoma 2016 in 2019, kakor so določene v členu 160 Direktive 2013/36/EU. Imenovani organi bi morali v skladu s Priporočilom ESRB/2014/1 na splošno priznavati stopnje proticikličnega blažilnika, ki presegajo obvezne ravni, vendar to velja samo za stopnje proticikličnega blažilnika, ki so jih določili imenovani organi v drugih jurisdikcijah v Uniji, ne pa za tiste, ki so jih določili ustrezni organi tretjih držav za tretje države. To pomeni, da se lahko način priznavanja stopenj proticikličnega blažilnika, ki so jih določili ustrezni organi tretjih držav, med jurisdikcijami v Uniji razlikuje. Zlasti se lahko nekateri imenovani organi odločijo, da bodo pred letom 2019 uporabili prehodne določbe, drugi imenovani organi pa se lahko odločijo, da bodo od njih odstopali. Poleg tega se lahko nekateri imenovani organi odločijo, da bodo od leta 2019 prostovoljno priznavali stopnje proticikličnega blažilnika, ki presegajo 2,5 %, drugi pa se lahko odločijo, da tega ne bodo storili.

| (9) | Različne kapitalske zahteve v Uniji za izpostavljenosti do iste tretje države in enaka tveganja običajno niso zaželene, saj ogrožajo enake konkurenčne pogoje v Uniji in ponujajo priložnost za regulativno arbitražo. Kreditne institucije v jurisdikcijah Unije, v katerih se za izpostavljenosti do posamezne tretje države uporablja nižja stopnja proticikličnega blažilnika kot v drugih jurisdikcijah Unije, bi spodbudili k temu, da povečajo tržni delež s povečanjem posojanja tej tretji državi. Tako povečanje posojanja bi lahko privedlo do velikih, koncentriranih izpostavljenosti kreditnih institucij v posamezni jurisdikciji do posamezne tretje države. Na koncu lahko taki neenaki konkurenčni pogoji in posledične spodbude za regulativno arbitražo ogrozijo finančno stabilnost v Uniji. |
| --- | --- |

(9)

Različne kapitalske zahteve v Uniji za izpostavljenosti do iste tretje države in enaka tveganja običajno niso zaželene, saj ogrožajo enake konkurenčne pogoje v Uniji in ponujajo priložnost za regulativno arbitražo. Kreditne institucije v jurisdikcijah Unije, v katerih se za izpostavljenosti do posamezne tretje države uporablja nižja stopnja proticikličnega blažilnika kot v drugih jurisdikcijah Unije, bi spodbudili k temu, da povečajo tržni delež s povečanjem posojanja tej tretji državi. Tako povečanje posojanja bi lahko privedlo do velikih, koncentriranih izpostavljenosti kreditnih institucij v posamezni jurisdikciji do posamezne tretje države. Na koncu lahko taki neenaki konkurenčni pogoji in posledične spodbude za regulativno arbitražo ogrozijo finančno stabilnost v Uniji.

| (10) | Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) ima vlogo pri zagotavljanju, da se bodo v zvezi s posamezno tretjo državo običajno v vsej Uniji uporabljale enake stopnje proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do tretjih držav. ESRB ima v skladu s členom 139(3) Direktive 2013/36/EU izrecno pooblastilo za doseganje skladnosti pri tem. ESRB meni, da lahko to pooblastilo najbolje izvršuje s spodbujanjem skladnega pristopa za priznavanje in določanje stopenj proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do tretjih držav v vsej Uniji. |
| --- | --- |

(10)

Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) ima vlogo pri zagotavljanju, da se bodo v zvezi s posamezno tretjo državo običajno v vsej Uniji uporabljale enake stopnje proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do tretjih držav. ESRB ima v skladu s členom 139(3) Direktive 2013/36/EU izrecno pooblastilo za doseganje skladnosti pri tem. ESRB meni, da lahko to pooblastilo najbolje izvršuje s spodbujanjem skladnega pristopa za priznavanje in določanje stopenj proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do tretjih držav v vsej Uniji.

| (11) | To priporočilo je zasnovano za zagotovitev, da se bo za izpostavljenosti do posamezne tretje države običajno v vsej Uniji uporabljala enaka stopnja proticikličnega blažilnika. Zajema: (a) priznavanje stopnje proticikličnega blažilnika, ki jo je določil ustrezni organ tretje države, s strani imenovanih organov; (b) določanje stopnje proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do tretje države s strani imenovanih organov; (c) določanje nižje stopnje proticikličnega blažilnika s strani imenovanih organov, kadar se tveganja v posamezni tretji državi zmanjšajo ali uresničijo, in (d) obveščanje o stopnjah proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do tretje države s strani imenovanih organov. |
| --- | --- |

(11)

To priporočilo je zasnovano za zagotovitev, da se bo za izpostavljenosti do posamezne tretje države običajno v vsej Uniji uporabljala enaka stopnja proticikličnega blažilnika. Zajema: (a) priznavanje stopnje proticikličnega blažilnika, ki jo je določil ustrezni organ tretje države, s strani imenovanih organov; (b) določanje stopnje proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do tretje države s strani imenovanih organov; (c) določanje nižje stopnje proticikličnega blažilnika s strani imenovanih organov, kadar se tveganja v posamezni tretji državi zmanjšajo ali uresničijo, in (d) obveščanje o stopnjah proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do tretje države s strani imenovanih organov.

| (12) | Priporočilo A je zasnovano za zagotovitev, da bodo imenovani organi običajno priznali enako stopnjo proticikličnega kapitalskega blažilnika, kot jo je za posamezno tretjo državo določil ustrezni organ te tretje države. Za doseganje tega navedeno priporočilo temelji na zahtevi iz prava Unije, da se stopnje proticikličnega blažilnika do 2,5 % priznajo v celoti, ob upoštevanju prehodne ureditve. Priporoča se, da imenovani organi priznanje stopenj proticikličnega blažilnika, ki presegajo 2,5 %, uskladijo prek ESRB. Kadar se to zgodi, bo ESRB izdal priporočilo, s katerim bo imenovanim organom dal smernice o tem, ali in v kolikšnem obsegu bi bilo treba priznati višjo stopnjo proticikličnega blažilnika, ki jo je določila tretja država. Določanje stopenj proticikličnega blažilnika s strani tretjih držav, ki so članice BCBS, bo spremljal sekretariat ESRB, imenovani organi pa bi morali obvestiti ESRB, kadar tretja država, ki ni članica BCBS, določi stopnjo proticikličnega blažilnika, ki presega 2,5 %. Priporoča se tudi, da imenovani organi uradno obvestijo ESRB, kadar niso prepričani, ali bi bilo treba posamezen ukrep, ki ga je sprejela tretja država, priznati kot proticiklični kapitalski blažilnik v skladu z Direktivo 2013/36/EU. V takih primerih bo ESRB izdal priporočilo, s katerim bo dal smernice. |
| --- | --- |

(12)

Priporočilo A je zasnovano za zagotovitev, da bodo imenovani organi običajno priznali enako stopnjo proticikličnega kapitalskega blažilnika, kot jo je za posamezno tretjo državo določil ustrezni organ te tretje države. Za doseganje tega navedeno priporočilo temelji na zahtevi iz prava Unije, da se stopnje proticikličnega blažilnika do 2,5 % priznajo v celoti, ob upoštevanju prehodne ureditve. Priporoča se, da imenovani organi priznanje stopenj proticikličnega blažilnika, ki presegajo 2,5 %, uskladijo prek ESRB. Kadar se to zgodi, bo ESRB izdal priporočilo, s katerim bo imenovanim organom dal smernice o tem, ali in v kolikšnem obsegu bi bilo treba priznati višjo stopnjo proticikličnega blažilnika, ki jo je določila tretja država. Določanje stopenj proticikličnega blažilnika s strani tretjih držav, ki so članice BCBS, bo spremljal sekretariat ESRB, imenovani organi pa bi morali obvestiti ESRB, kadar tretja država, ki ni članica BCBS, določi stopnjo proticikličnega blažilnika, ki presega 2,5 %. Priporoča se tudi, da imenovani organi uradno obvestijo ESRB, kadar niso prepričani, ali bi bilo treba posamezen ukrep, ki ga je sprejela tretja država, priznati kot proticiklični kapitalski blažilnik v skladu z Direktivo 2013/36/EU. V takih primerih bo ESRB izdal priporočilo, s katerim bo dal smernice.

| (13) | Priporočilo B je zasnovano za zagotovitev, da bodo imenovani organi pri izvrševanju pooblastila za določitev stopnje proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do posamezne tretje države to stopnjo določili na isti ravni. Imenovani organi so spodbujeni, da izvršujejo pooblastilo iz člena 139 Direktive 2013/36/EU. Zlasti bi morali imenovani organi ugotoviti, do katerih tretjih držav ima bančni sektor v njihovi jurisdikciji pomembne izpostavljenosti. Morali bi tudi spremljati gibanja v teh tretjih državah z vidika znakov prekomerne kreditne rasti. Če imenovani organi v kateri od tretjih držav, ki jih spremljajo, odkrijejo take znake in menijo, da bi bilo treba za izpostavljenosti do te tretje države določiti stopnjo proticikličnega blažilnika, bi morali o tem obvestiti ESRB. Če ESRB meni, da bi bilo treba ukrepe za zmanjšanje tveganja uskladiti v vsej Uniji, bo imenovanim organom izdal priporočilo o določitvi ustrezne stopnje proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do zadevne tretje države. |
| --- | --- |

(13)

Priporočilo B je zasnovano za zagotovitev, da bodo imenovani organi pri izvrševanju pooblastila za določitev stopnje proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do posamezne tretje države to stopnjo določili na isti ravni. Imenovani organi so spodbujeni, da izvršujejo pooblastilo iz člena 139 Direktive 2013/36/EU. Zlasti bi morali imenovani organi ugotoviti, do katerih tretjih držav ima bančni sektor v njihovi jurisdikciji pomembne izpostavljenosti. Morali bi tudi spremljati gibanja v teh tretjih državah z vidika znakov prekomerne kreditne rasti. Če imenovani organi v kateri od tretjih držav, ki jih spremljajo, odkrijejo take znake in menijo, da bi bilo treba za izpostavljenosti do te tretje države določiti stopnjo proticikličnega blažilnika, bi morali o tem obvestiti ESRB. Če ESRB meni, da bi bilo treba ukrepe za zmanjšanje tveganja uskladiti v vsej Uniji, bo imenovanim organom izdal priporočilo o določitvi ustrezne stopnje proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do zadevne tretje države.

| (14) | Priporočilo C je zasnovano za zagotovitev, da se bo v primerih, ko je zaradi zmanjšanja ali uresničenja tveganj upravičeno za izpostavljenosti do posamezne tretje države določiti nižjo stopnjo proticikličnega blažilnika, v vsej Uniji uporabila enaka nižja stopnja proticikličnega blažilnika. Za ta namen se priporoča, da imenovani organi pri določitvi nižje stopnje proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do posamezne tretje države sledijo enakemu postopku kot takrat, ko se je stopnja proticikličnega blažilnika zvišala. To pomeni, da bi morali imenovani organi, če so priznali ali določili stopnjo proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do tretje države v skladu s priporočilom ESRB, sodelovati z ESRB za določitev ustrezne ravni stopnje proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do zadevne tretje države, kadar ta določi nižjo stopnjo proticikličnega blažilnika. Kadar se to zgodi, bo ESRB sprejel priporočilo, s katerim bo imenovanim organom dal smernice o ustrezni stopnji proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do zadevne tretje države. Določanje stopenj proticikličnega blažilnika s strani tretjih držav, ki so članice BCBS, bo spremljal ESRB, imenovani organi pa bi morali obvestiti ESRB, kadar tretja država, ki ni članica BCBS, določi nižjo stopnjo proticikličnega blažilnika. Priporoča se tudi, da imenovani organi v primeru, kadar so na podlagi priporočila ESRB priznali ali določili stopnjo proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do tretje države, uradno obvestijo ESRB, če menijo, da so se tveganja v tej tretji državi zmanjšala ali se uresničujejo. |
| --- | --- |

(14)

Priporočilo C je zasnovano za zagotovitev, da se bo v primerih, ko je zaradi zmanjšanja ali uresničenja tveganj upravičeno za izpostavljenosti do posamezne tretje države določiti nižjo stopnjo proticikličnega blažilnika, v vsej Uniji uporabila enaka nižja stopnja proticikličnega blažilnika. Za ta namen se priporoča, da imenovani organi pri določitvi nižje stopnje proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do posamezne tretje države sledijo enakemu postopku kot takrat, ko se je stopnja proticikličnega blažilnika zvišala. To pomeni, da bi morali imenovani organi, če so priznali ali določili stopnjo proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do tretje države v skladu s priporočilom ESRB, sodelovati z ESRB za določitev ustrezne ravni stopnje proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do zadevne tretje države, kadar ta določi nižjo stopnjo proticikličnega blažilnika. Kadar se to zgodi, bo ESRB sprejel priporočilo, s katerim bo imenovanim organom dal smernice o ustrezni stopnji proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do zadevne tretje države. Določanje stopenj proticikličnega blažilnika s strani tretjih držav, ki so članice BCBS, bo spremljal ESRB, imenovani organi pa bi morali obvestiti ESRB, kadar tretja država, ki ni članica BCBS, določi nižjo stopnjo proticikličnega blažilnika. Priporoča se tudi, da imenovani organi v primeru, kadar so na podlagi priporočila ESRB priznali ali določili stopnjo proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do tretje države, uradno obvestijo ESRB, če menijo, da so se tveganja v tej tretji državi zmanjšala ali se uresničujejo.

| (15) | Priporočilo D je zasnovano za zagotovitev jasnega obveščanja v Uniji o odločitvah o stopnjah proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do tretjih držav. To bi moralo pomagati upravljati pričakovanja javnosti, zagotoviti možnost uskladitve ukrepov med imenovanimi organi ter izboljšati verodostojnost, odgovornost in učinkovitost makrobonitetne politike. Da bi to dosegli, bi morali imenovani organi v postopku priznavanja, določanja in nižanja stopenj proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do tretjih držav uporabiti enako načelo, kakor je določeno v Priporočilu ESRB/2014/1 za obveščanje o stopnjah proticikličnega blažilnika za domače izpostavljenosti. |
| --- | --- |

(15)

Priporočilo D je zasnovano za zagotovitev jasnega obveščanja v Uniji o odločitvah o stopnjah proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do tretjih držav. To bi moralo pomagati upravljati pričakovanja javnosti, zagotoviti možnost uskladitve ukrepov med imenovanimi organi ter izboljšati verodostojnost, odgovornost in učinkovitost makrobonitetne politike. Da bi to dosegli, bi morali imenovani organi v postopku priznavanja, določanja in nižanja stopenj proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do tretjih držav uporabiti enako načelo, kakor je določeno v Priporočilu ESRB/2014/1 za obveščanje o stopnjah proticikličnega blažilnika za domače izpostavljenosti.

| (16) | V skladu s členom 136 Direktive 2013/36/EU mora vsaka država članica imenovati javni organ ali telo, ki bo odgovoren za določanje in priznavanje stopenj proticikličnega blažilnika. Poleg tega Uredba Sveta (EU) št. 1024/2013 (5) Evropski centralni banki (ECB) dodeljuje posebne naloge. Zlasti lahko ECB uveljavlja strožje zahteve za proticiklične kapitalske blažilnike od tistih, ki jih uveljavljajo imenovani nacionalni organi, ki sodelujejo v enotnem mehanizmu nadzora, ter ima vsa pooblastila in obveznosti, ki jih imajo na podlagi upoštevnega prava Unije imenovani organi. Izključno za ta namen se ECB šteje za imenovani organ. |
| --- | --- |

(16)

V skladu s členom 136 Direktive 2013/36/EU mora vsaka država članica imenovati javni organ ali telo, ki bo odgovoren za določanje in priznavanje stopenj proticikličnega blažilnika. Poleg tega Uredba Sveta (EU) št. 1024/2013 (5) Evropski centralni banki (ECB) dodeljuje posebne naloge. Zlasti lahko ECB uveljavlja strožje zahteve za proticiklične kapitalske blažilnike od tistih, ki jih uveljavljajo imenovani nacionalni organi, ki sodelujejo v enotnem mehanizmu nadzora, ter ima vsa pooblastila in obveznosti, ki jih imajo na podlagi upoštevnega prava Unije imenovani organi. Izključno za ta namen se ECB šteje za imenovani organ.

| (17) | Priporočila ESRB se objavijo potem, ko je splošni odbor obvestil Svet o nameri, da jih objavi, in mu dal možnost, da se odzove – |
| --- | --- |

(17)

Priporočila ESRB se objavijo potem, ko je splošni odbor obvestil Svet o nameri, da jih objavi, in mu dal možnost, da se odzove –

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

ODDELEK 1

PRIPOROČILA

Priporočilo A – Priznavanje stopenj proticikličnega blažilnika, ki so jih določili organi tretjih držav

| 1. | Kadar ustrezni organ tretje države za to tretjo državo določi stopnjo proticikličnega blažilnika, ki presega 2,5 %, se imenovanim organom priporoča, da o tem nemudoma obvestijo ESRB z namenom, da pridobijo smernice o enotnem priznanju v vsej Uniji, razen če se stopnja uporablja za državo, ki je članica BCBS, ali je ESRB o tej stopnji proticikličnega blažilnika že obvestil drug imenovani organ. Imenovanim organom se priporoča, da za obvestitev ESRB uporabijo predlogo iz Priloge I k temu priporočilu. |
| --- | --- |

1.

Kadar ustrezni organ tretje države za to tretjo državo določi stopnjo proticikličnega blažilnika, ki presega 2,5 %, se imenovanim organom priporoča, da o tem nemudoma obvestijo ESRB z namenom, da pridobijo smernice o enotnem priznanju v vsej Uniji, razen če se stopnja uporablja za državo, ki je članica BCBS, ali je ESRB o tej stopnji proticikličnega blažilnika že obvestil drug imenovani organ. Imenovanim organom se priporoča, da za obvestitev ESRB uporabijo predlogo iz Priloge I k temu priporočilu.

| 2. | Imenovanim organom se priporoča, da v primeru, kadar niso prepričani, ali bi bilo treba posamezen ukrep, ki ga je sprejel organ tretje države, priznati kot stopnjo proticikličnega blažilnika v skladu z Direktivo 2013/36/EU, o tem nemudoma obvestijo ESRB, razen če ga je že obvestil drug imenovani organ. Imenovanim organom se priporoča, da za obvestitev ESRB uporabijo predlogo iz Priloge I k temu priporočilu. |
| --- | --- |

2.

Imenovanim organom se priporoča, da v primeru, kadar niso prepričani, ali bi bilo treba posamezen ukrep, ki ga je sprejel organ tretje države, priznati kot stopnjo proticikličnega blažilnika v skladu z Direktivo 2013/36/EU, o tem nemudoma obvestijo ESRB, razen če ga je že obvestil drug imenovani organ. Imenovanim organom se priporoča, da za obvestitev ESRB uporabijo predlogo iz Priloge I k temu priporočilu.

Priporočilo B – Določanje stopenj proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do tretjih držav

| 1. | Imenovanim organom se priporoča, da vsako leto določijo pomembne tretje države. Ta določitev bi morala temeljiti med drugim na kvantitativnih informacijah o izpostavljenostih institucij, ki so pridobile dovoljenje v matični državi članici, do tretjih držav. Imenovanim organom se priporoča, da seznam takih pomembnih tretjih držav predložijo ESRB v drugem četrtletju vsakega leta in pri tem uporabijo predlogo iz Priloge II k temu priporočilu. |
| --- | --- |

1.

Imenovanim organom se priporoča, da vsako leto določijo pomembne tretje države. Ta določitev bi morala temeljiti med drugim na kvantitativnih informacijah o izpostavljenostih institucij, ki so pridobile dovoljenje v matični državi članici, do tretjih držav. Imenovanim organom se priporoča, da seznam takih pomembnih tretjih držav predložijo ESRB v drugem četrtletju vsakega leta in pri tem uporabijo predlogo iz Priloge II k temu priporočilu.

| 2. | Imenovanim organom se priporoča, da spremljajo tveganja zaradi prekomerne kreditne rasti v pomembnih tretjih državah, ki so jih določili v skladu z odstavkom 1, najmanj enkrat na leto, razen za države, ki jih že spremlja ESRB v skladu s Sklepom ESRB/2015/3 (6). Imenovanim organom se priporoča, da uradno obvestijo ESRB o primerih, ko se odločijo, da pomembne tretje države ne bodo spremljali, ker to državo že spremlja ESRB v skladu s Sklepom ESRB/2015/3. Imenovanim organom se priporoča, da za uradno obvestitev ESRB o takih primerih uporabijo predlogo iz Priloge II k temu priporočilu. |
| --- | --- |

2.

Imenovanim organom se priporoča, da spremljajo tveganja zaradi prekomerne kreditne rasti v pomembnih tretjih državah, ki so jih določili v skladu z odstavkom 1, najmanj enkrat na leto, razen za države, ki jih že spremlja ESRB v skladu s Sklepom ESRB/2015/3 (6). Imenovanim organom se priporoča, da uradno obvestijo ESRB o primerih, ko se odločijo, da pomembne tretje države ne bodo spremljali, ker to državo že spremlja ESRB v skladu s Sklepom ESRB/2015/3. Imenovanim organom se priporoča, da za uradno obvestitev ESRB o takih primerih uporabijo predlogo iz Priloge II k temu priporočilu.

| 3. | Imenovanim organom se priporoča, da uradno obvestijo ESRB o primerih, kadar menijo, da bi moral ustrezni organ tretje države določiti in objaviti stopnjo proticikličnega blažilnika za to državo, ali kadar menijo, da raven stopnje proticikličnega blažilnika, ki jo je ustrezni organ tretje države določil in objavil za to tretjo državo, ne zadostuje za zaščito domačih finančnih institucij pred tveganji prekomerne kreditne rasti v zadevni tretji državi. Imenovanim organom se priporoča, da za uradno obvestitev ESRB o tem uporabijo predlogo iz Priloge I k temu priporočilu. |
| --- | --- |

3.

Imenovanim organom se priporoča, da uradno obvestijo ESRB o primerih, kadar menijo, da bi moral ustrezni organ tretje države določiti in objaviti stopnjo proticikličnega blažilnika za to državo, ali kadar menijo, da raven stopnje proticikličnega blažilnika, ki jo je ustrezni organ tretje države določil in objavil za to tretjo državo, ne zadostuje za zaščito domačih finančnih institucij pred tveganji prekomerne kreditne rasti v zadevni tretji državi. Imenovanim organom se priporoča, da za uradno obvestitev ESRB o tem uporabijo predlogo iz Priloge I k temu priporočilu.

Priporočilo C – Določanje nižjih stopenj proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do tretjih držav

| 1. | Če se stopnja proticikličnega blažilnika, ki jo je ustrezni organ tretje države določil za to tretjo državo, prizna na podlagi priporočila ESRB in ustrezni organ tretje države določi nižjo stopnjo proticikličnega blažilnika, se imenovanim organom priporoča, da o tem nemudoma obvestijo ESRB z namenom, da pridobijo smernice o enotnem priznanju ali določitvi novih nižjih stopenj proticikličnega blažilnika, razen če se zadevna stopnja uporablja za državo, ki je članica BCBS, ali je ESRB o novi nižji stopnji proticikličnega blažilnika že obvestil drug imenovani organ. Imenovanim organom se priporoča, da za obvestitev ESRB o tem uporabijo predlogo iz Priloge I k temu priporočilu. |
| --- | --- |

1.

Če se stopnja proticikličnega blažilnika, ki jo je ustrezni organ tretje države določil za to tretjo državo, prizna na podlagi priporočila ESRB in ustrezni organ tretje države določi nižjo stopnjo proticikličnega blažilnika, se imenovanim organom priporoča, da o tem nemudoma obvestijo ESRB z namenom, da pridobijo smernice o enotnem priznanju ali določitvi novih nižjih stopenj proticikličnega blažilnika, razen če se zadevna stopnja uporablja za državo, ki je članica BCBS, ali je ESRB o novi nižji stopnji proticikličnega blažilnika že obvestil drug imenovani organ. Imenovanim organom se priporoča, da za obvestitev ESRB o tem uporabijo predlogo iz Priloge I k temu priporočilu.

| 2. | Če ustrezni organ tretje države določi nižjo stopnjo proticikličnega blažilnika in je bila stopnja proticikličnega blažilnika, ki se uporablja za izpostavljenosti do te tretje države, določena na podlagi priporočila ESRB, se imenovanim organom priporoča, da o tem nemudoma obvestijo ESRB z namenom, da pridobijo smernice o tem, ali bi bilo treba za izpostavljenosti do te tretje države uporabiti nižjo stopnjo proticikličnega blažilnika, razen če se zadevna stopnja uporablja za državo, ki je članica BCBS, ali je ESRB o novi nižji stopnji proticikličnega blažilnika že obvestil drug imenovani organ. Imenovanim organom se priporoča, da za obvestitev ESRB o tem uporabijo predlogo iz Priloge I k temu priporočilu. |
| --- | --- |

2.

Če ustrezni organ tretje države določi nižjo stopnjo proticikličnega blažilnika in je bila stopnja proticikličnega blažilnika, ki se uporablja za izpostavljenosti do te tretje države, določena na podlagi priporočila ESRB, se imenovanim organom priporoča, da o tem nemudoma obvestijo ESRB z namenom, da pridobijo smernice o tem, ali bi bilo treba za izpostavljenosti do te tretje države uporabiti nižjo stopnjo proticikličnega blažilnika, razen če se zadevna stopnja uporablja za državo, ki je članica BCBS, ali je ESRB o novi nižji stopnji proticikličnega blažilnika že obvestil drug imenovani organ. Imenovanim organom se priporoča, da za obvestitev ESRB o tem uporabijo predlogo iz Priloge I k temu priporočilu.

| 3. | Če je bila stopnja proticikličnega blažilnika, ki se uporablja za izpostavljenosti do tretje države, določena na podlagi priporočila ESRB in imenovani organ meni, da se tveganja uresničujejo ali zmanjšujejo, se temu imenovanemu organu priporoča, da o tem nemudoma obvesti ESRB z namenom, da pridobi smernice o tem, ali bi bilo treba za izpostavljenosti do te tretje države uporabiti nižjo stopnjo proticikličnega blažilnika, razen če je ESRB o tem že obvestil drug imenovani organ. Imenovanim organom se priporoča, da za uradno obvestitev ESRB o tem uporabijo predlogo iz Priloge I k temu priporočilu. |
| --- | --- |

3.

Če je bila stopnja proticikličnega blažilnika, ki se uporablja za izpostavljenosti do tretje države, določena na podlagi priporočila ESRB in imenovani organ meni, da se tveganja uresničujejo ali zmanjšujejo, se temu imenovanemu organu priporoča, da o tem nemudoma obvesti ESRB z namenom, da pridobi smernice o tem, ali bi bilo treba za izpostavljenosti do te tretje države uporabiti nižjo stopnjo proticikličnega blažilnika, razen če je ESRB o tem že obvestil drug imenovani organ. Imenovanim organom se priporoča, da za uradno obvestitev ESRB o tem uporabijo predlogo iz Priloge I k temu priporočilu.

Priporočilo D – Obveščanje o odločitvah o priznanju in določitvi stopenj proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do tretjih držav

Imenovanim organom se priporoča, da spremenijo strategije in okvire za obveščanje, ki so jih pripravili v skladu z načelom 5 priporočila A iz oddelka 1 Priporočila ESRB/2014/1, da zajamejo odločitve o priznanju in določitvi stopenj proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do tretjih držav.

ODDELEK 2

IZVAJANJE

1.   Razlaga

V tem priporočilu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „stopnja proticikličnega blažilnika“ ima enak pomen kot v členu 128(7) Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(a)

„stopnja proticikličnega blažilnika“ ima enak pomen kot v členu 128(7) Direktive 2013/36/EU;

| (b) | „imenovani organ“ ima enak pomen kot v Priporočilu ESRB/2014/1; |
| --- | --- |

(b)

„imenovani organ“ ima enak pomen kot v Priporočilu ESRB/2014/1;

| (c) | „institucija, ki je pridobila dovoljenje v matični državi članici“ pomeni institucijo, ki je dobila dovoljenje v državi članici, kjer je za določitev stopnje proticikličnega blažilnika odgovoren imenovani organ; |
| --- | --- |

(c)

„institucija, ki je pridobila dovoljenje v matični državi članici“ pomeni institucijo, ki je dobila dovoljenje v državi članici, kjer je za določitev stopnje proticikličnega blažilnika odgovoren imenovani organ;

| (d) | „pomembne izpostavljenosti“ pomenijo izpostavljenosti, ki bi v posamezni jurisdikciji lahko povzročile znatne izgube za institucije, ki so pridobile dovoljenje v matični državi članici, in s tem negativno vplivale na finančno stabilnost v tej jurisdikciji; |
| --- | --- |

(d)

„pomembne izpostavljenosti“ pomenijo izpostavljenosti, ki bi v posamezni jurisdikciji lahko povzročile znatne izgube za institucije, ki so pridobile dovoljenje v matični državi članici, in s tem negativno vplivale na finančno stabilnost v tej jurisdikciji;

| (e) | „pomembna tretja država“ pomeni tretjo državo, do katere imajo institucije, ki so pridobile dovoljenje v matični državi članici, pomembne izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(e)

„pomembna tretja država“ pomeni tretjo državo, do katere imajo institucije, ki so pridobile dovoljenje v matični državi članici, pomembne izpostavljenosti;

| (f) | „ustrezni organ tretje države“ pomeni javni organ ali telo, ki je odgovoren za določanje stopenj proticikličnega blažilnika v tretji državi; |
| --- | --- |

(f)

„ustrezni organ tretje države“ pomeni javni organ ali telo, ki je odgovoren za določanje stopenj proticikličnega blažilnika v tretji državi;

| (g) | „tretja država“ pomeni katero koli jurisdikcijo zunaj Evropskega gospodarskega prostora. |
| --- | --- |

(g)

„tretja država“ pomeni katero koli jurisdikcijo zunaj Evropskega gospodarskega prostora.

2.   Merila za skladnost

Naslovniki morajo poročati o ukrepih, ki jih sprejmejo na podlagi tega priporočila, ali ustrezno utemeljijo vsako neukrepanje. Poročila morajo vsebovati najmanj:

| (a) | informacije o vrsti in časovnem okviru sprejetih ukrepov; |
| --- | --- |

(a)

informacije o vrsti in časovnem okviru sprejetih ukrepov;

| (b) | oceno, ali so sprejeti ukrepi dosegli cilje tega priporočila; |
| --- | --- |

(b)

oceno, ali so sprejeti ukrepi dosegli cilje tega priporočila;

| (c) | podrobno utemeljitev za vsako neukrepanje ali odmik od tega priporočila, vključno s kakršnimi koli razlogi za zamudo pri poročanju. |
| --- | --- |

(c)

podrobno utemeljitev za vsako neukrepanje ali odmik od tega priporočila, vključno s kakršnimi koli razlogi za zamudo pri poročanju.

3.   Časovni okvir za nadaljnje ukrepanje

| 1. | Naslovniki poročajo ESRB, Svetu in Komisiji o ukrepih, ki so jih sprejeli na podlagi tega priporočila, ali utemeljijo vsako neukrepanje v skladu z roki, določenimi v nadaljevanju. |
| --- | --- |

1.

Naslovniki poročajo ESRB, Svetu in Komisiji o ukrepih, ki so jih sprejeli na podlagi tega priporočila, ali utemeljijo vsako neukrepanje v skladu z roki, določenimi v nadaljevanju.

| 2. | Priporočilo A – imenovani organi nemudoma izvedejo priporočili A(1) in A(2), če se zgodi primer, ki je predviden v ustreznem priporočilu, ter do 31. decembra 2020 predložijo ESRB poročilo o izvajanju priporočil A(1) in A(2). |
| --- | --- |

2.

Priporočilo A – imenovani organi nemudoma izvedejo priporočili A(1) in A(2), če se zgodi primer, ki je predviden v ustreznem priporočilu, ter do 31. decembra 2020 predložijo ESRB poročilo o izvajanju priporočil A(1) in A(2).

| 3. | Priporočilo B – imenovani organi:






  (a) | do 31. decembra 2016 sporočijo ESRB seznam meril, ki so jih določili za ocenjevanje pomembnosti ustreznih tretjih držav za potrebe izvajanja priporočila B(1); |
| --- | --- | --- |

3.

Priporočilo B – imenovani organi:

(a)

do 31. decembra 2016 sporočijo ESRB seznam meril, ki so jih določili za ocenjevanje pomembnosti ustreznih tretjih držav za potrebe izvajanja priporočila B(1);

| (b) | nemudoma izvedejo priporočilo B(1), če se zgodi primer, ki je predviden v navedenem priporočilu, in do 31. decembra 2020 predložijo ESRB poročilo o izvajanju priporočila B(1); |
| --- | --- |

(b)

nemudoma izvedejo priporočilo B(1), če se zgodi primer, ki je predviden v navedenem priporočilu, in do 31. decembra 2020 predložijo ESRB poročilo o izvajanju priporočila B(1);

| (c) | do 31. decembra 2016 poročajo ESRB o tem, kako spremljajo tveganja zaradi prekomerne kreditne rasti v pomembnih tretjih državah za potrebe izvajanja priporočila B(2); |
| --- | --- |

(c)

do 31. decembra 2016 poročajo ESRB o tem, kako spremljajo tveganja zaradi prekomerne kreditne rasti v pomembnih tretjih državah za potrebe izvajanja priporočila B(2);

| (d) | nemudoma izvedejo priporočilo B(3), če se zgodi primer, ki je predviden v navedenem priporočilu, in do 31. decembra 2020 poročajo ESRB o izvajanju priporočila B(3). |
| --- | --- |

(d)

nemudoma izvedejo priporočilo B(3), če se zgodi primer, ki je predviden v navedenem priporočilu, in do 31. decembra 2020 poročajo ESRB o izvajanju priporočila B(3).

| 4. | Priporočilo C – imenovani organi nemudoma izvedejo priporočila C(1), C(2) in C(3), če se zgodi primer, ki je predviden v ustreznem priporočilu, ter do 31. decembra 2020 poročajo ESRB o izvajanju priporočil C(1), C(2) in C(3). |
| --- | --- |

4.

Priporočilo C – imenovani organi nemudoma izvedejo priporočila C(1), C(2) in C(3), če se zgodi primer, ki je predviden v ustreznem priporočilu, ter do 31. decembra 2020 poročajo ESRB o izvajanju priporočil C(1), C(2) in C(3).

| 5. | Priporočilo D – imenovani organi do 31. decembra 2016 poročajo ESRB o izvajanju priporočila D. |
| --- | --- |

5.

Priporočilo D – imenovani organi do 31. decembra 2016 poročajo ESRB o izvajanju priporočila D.

| 6. | Splošni odbor bo odločil, kdaj je treba to priporočilo pregledati ali posodobiti glede na izkušnje, pridobljene pri določanju in priznavanju stopenj proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do tretjih držav v skladu z Direktivo 2013/36/EU, ali glede na razvoj dogodkov pri mednarodno dogovorjenih praksah. |
| --- | --- |

6.

Splošni odbor bo odločil, kdaj je treba to priporočilo pregledati ali posodobiti glede na izkušnje, pridobljene pri določanju in priznavanju stopenj proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do tretjih držav v skladu z Direktivo 2013/36/EU, ali glede na razvoj dogodkov pri mednarodno dogovorjenih praksah.

4.   Spremljanje in ocenjevanje

| (a) | Sekretariat ESRB:






  (i) | nudi pomoč naslovnikom, vključno z omogočanjem koordiniranega poročanja, zagotavljanjem ustreznih predlog ter, kjer je potrebno, podrobnejšim določanjem postopka in časovnega okvira za uskladitev; |
| --- | --- | --- |

(a)

Sekretariat ESRB:

(i)

nudi pomoč naslovnikom, vključno z omogočanjem koordiniranega poročanja, zagotavljanjem ustreznih predlog ter, kjer je potrebno, podrobnejšim določanjem postopka in časovnega okvira za uskladitev;

| (ii) | preverja skladnost naslovnikov in jim nudi pomoč, če zanjo zaprosijo, ter splošnemu odboru predloži poročila o skladnosti. |
| --- | --- |

(ii)

preverja skladnost naslovnikov in jim nudi pomoč, če zanjo zaprosijo, ter splošnemu odboru predloži poročila o skladnosti.

| (b) | Splošni odbor oceni ukrepe in utemeljitve, ki jih sporočijo naslovniki, ter presodi, ali je bilo to priporočilo izpolnjeno, in ali so naslovniki ustrezno utemeljili, zakaj niso ukrepali. |
| --- | --- |

(b)

Splošni odbor oceni ukrepe in utemeljitve, ki jih sporočijo naslovniki, ter presodi, ali je bilo to priporočilo izpolnjeno, in ali so naslovniki ustrezno utemeljili, zakaj niso ukrepali.

V Frankfurtu na Majni, 11. decembra 2015

Predsednik ESRB

Mario DRAGHI

---

(1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

1

(2)  UL L 176, 27.6.2013, str. 338.

2

(3)  UL C 58, 24.2.2011, str. 4.

3

(4)  Priporočilo ESRB/2014/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 18. junija 2014 o smernicah za določanje stopenj proticikličnega blažilnika (UL C 293, 2.9.2014, str. 1).

4

(5)  Uredba Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (UL L 287, 29.10.2013, str. 63).

5

(6)  Različica v angleščini je dostopna na spletni strani ESRB na naslovu www.esrb.europa.eu.

6

---

PRILOGA I

ESRB TEMPLATE FOR RECOGNITION OR SETTING OF COUNTERCYCLICAL BUFFER RATES

[NAME OF THE THIRD COUNTRY]

| COMMUNICATING AUTHORITY | [NAME OF THE DESIGNATED AUTHORITY] |
| --- | --- |
| DESCRIPTION OF COUNTERCYCLICAL CAPITAL BUFFER MEASURE | Please describe the countercyclical capital buffer measure that is the subject matter of this communication as well as the countercyclical buffer rate that was set by the relevant third-country authority.


  (Example: countercyclical buffer rate set at 0,625 % in THIRD COUNTRY XYZ with an implementation date of DD/MM/YYYY) |
| PURPOSE OF COMMUNICATION | ☐ | Recognition of a countercyclical buffer rate set by a relevant third-country authority in excess of 2,5 %, as provided in Recommendation A(1) |
| ☐ | Recognition of a countercyclical buffer rate set by a relevant third-country authority when it is unclear whether or not it can be recognised under the Union framework, as provided in Recommendation A(2) |
| ☐ | Setting of a countercyclical buffer rate for exposures to a third country in the event of inaction/insufficient action by the relevant third-country authority, as provided in Recommendation B(3) |
| ☐ | Setting of a countercyclical buffer rate for exposures to a third country that is higher than the countercyclical buffer rate set by the relevant third-country authority, as provided in Recommendation B(3) |
| ☐ | Setting or recognition of a countercyclical buffer rate at a lower rate by the relevant third-country authority when an ESRB recommendation had already been issued for recognition of the previous rate, as provided in Recommendation C(1) |
| ☐ | Setting or recognition of a countercyclical buffer rate at a lower rate by the relevant third-country authority when an ESRB recommendation had already been issued for setting a rate for exposures to that third country, as provided in Recommendation C(2) |
| ☐ | Setting of a countercyclical buffer rate for exposures to a third country at a rate lower than the previous rate already established by an ESRB recommendation and where there are signs of risks from excessive credit growth materialising or abating, as provided in Recommendation C(3). |

COMMUNICATING AUTHORITY

[NAME OF THE DESIGNATED AUTHORITY]

DESCRIPTION OF COUNTERCYCLICAL CAPITAL BUFFER MEASURE

Please describe the countercyclical capital buffer measure that is the subject matter of this communication as well as the countercyclical buffer rate that was set by the relevant third-country authority.

(Example: countercyclical buffer rate set at 0,625 % in THIRD COUNTRY XYZ with an implementation date of DD/MM/YYYY)

PURPOSE OF COMMUNICATION

☐

Recognition of a countercyclical buffer rate set by a relevant third-country authority in excess of 2,5 %, as provided in Recommendation A(1)

☐

Recognition of a countercyclical buffer rate set by a relevant third-country authority when it is unclear whether or not it can be recognised under the Union framework, as provided in Recommendation A(2)

☐

Setting of a countercyclical buffer rate for exposures to a third country in the event of inaction/insufficient action by the relevant third-country authority, as provided in Recommendation B(3)

☐

Setting of a countercyclical buffer rate for exposures to a third country that is higher than the countercyclical buffer rate set by the relevant third-country authority, as provided in Recommendation B(3)

☐

Setting or recognition of a countercyclical buffer rate at a lower rate by the relevant third-country authority when an ESRB recommendation had already been issued for recognition of the previous rate, as provided in Recommendation C(1)

☐

Setting or recognition of a countercyclical buffer rate at a lower rate by the relevant third-country authority when an ESRB recommendation had already been issued for setting a rate for exposures to that third country, as provided in Recommendation C(2)

☐

Setting of a countercyclical buffer rate for exposures to a third country at a rate lower than the previous rate already established by an ESRB recommendation and where there are signs of risks from excessive credit growth materialising or abating, as provided in Recommendation C(3).

HAS THE DESIGNATED AUTHORITY OF THE THIRD COUNTRY ASKED FOR RECOGNITION?

| ☐ | YES |
| --- | --- |
| ☐ | NO |
| ☐ | DO NOT KNOW |
| ☐ | N/A |

☐

YES

☐

NO

☐

DO NOT KNOW

☐

N/A

DESIRED TIMEFRAME FOR THE ESRB TO REACH A DECISION

OTHER RELEVANT INFORMATION

CONTACT DETAILS OF THE AUTHORITY

Please provide an e-mail address and telephone number for the relevant contact in your institution.

The designated authority representing a Union jurisdiction should notify/inform the ESRB by sending the completed template to notifications@esrb.europa.eu

---

PRILOGA II

ESRB TEMPLATE TO IDENTIFY

MATERIAL THIRD COUNTRIES FOR

[NAME OF THE UNION JURISDICTION]

| NOTIFYING AUTHORITY | |
| --- | --- |
| MATERIAL THIRD COUNTRIES | |
| METHODOLOGY USED FOR IDENTIFYING A MATERIAL THIRD COUNTRY | Please describe the methodology used pursuant to Articles 3 and 4 of Decision ESRB/2015/3


  [COUNTRY 1] – ___%


  [...] – ___%


  [COUNTRY ...N] – ___% |
| MATERIAL THIRD COUNTRIES NOT BEING MONITORED | Please provide details of cases where the notifying authority decided not to monitor a material third country because the ESRB is already monitoring it pursuant to Decision ESRB/2015/3


  [COUNTRY 1] |
| OTHER RELEVANT INFORMATION USED TO IDENTIFY A MATERIAL THIRD COUNTRY | |
| CONTACT DETAILS AT THE NOTIFYING AUTHORITY | Please provide an e-mail address and telephone number for the relevant contact in your institution. |

NOTIFYING AUTHORITY

MATERIAL THIRD COUNTRIES

METHODOLOGY USED FOR IDENTIFYING A MATERIAL THIRD COUNTRY

Please describe the methodology used pursuant to Articles 3 and 4 of Decision ESRB/2015/3

[COUNTRY 1] – ___%

[...] – ___%

[COUNTRY ...N] – ___%

MATERIAL THIRD COUNTRIES NOT BEING MONITORED

Please provide details of cases where the notifying authority decided not to monitor a material third country because the ESRB is already monitoring it pursuant to Decision ESRB/2015/3

[COUNTRY 1]

OTHER RELEVANT INFORMATION USED TO IDENTIFY A MATERIAL THIRD COUNTRY

CONTACT DETAILS AT THE NOTIFYING AUTHORITY

Please provide an e-mail address and telephone number for the relevant contact in your institution.

The designated authority representing a Union jurisdiction should notify the ESRB by sending the completed template to notifications@esrb.europa.eu

This information should be provided annually during the second quarter of the year.

---

| 12.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 97/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 97/9

---

PRIPOROČILO EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA

z dne 15. decembra 2015

o ocenjevanju čezmejnih učinkov ukrepov makrobonitetne politike in njihovi prostovoljni vzajemnosti

(ESRB/2015/2)

(2016/C 97/02)

SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (1) ter zlasti člena 3 in členov 16 do 18 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (2) ter zlasti člena 458 Uredbe,

ob upoštevanju Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (3) ter zlasti oddelka II poglavja 4 naslova VII Direktive,

ob upoštevanju Sklepa ESRB/2011/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 20. januarja 2011 o sprejetju Poslovnika Evropskega odbora za sistemska tveganja (4) ter zlasti člena 15(3)(e) in členov 18 do 20 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Finančni sistem v Uniji je zelo povezan. To pomeni, da tuji subjekti pogosto opravljajo čezmejne finančne storitve. Na enotnem trgu lahko ponudniki finančnih storitev v posamezni državi članici izbirajo med opravljanjem finančnih storitev prek podrejenih družb ali podružnic v drugi državi članici in neposrednim opravljanjem čezmejnih finančnih storitev. Zaradi tega ima lahko nacionalna makrobonitetna politika precejšnje čezmejne učinke. |
| --- | --- |

(1)

Finančni sistem v Uniji je zelo povezan. To pomeni, da tuji subjekti pogosto opravljajo čezmejne finančne storitve. Na enotnem trgu lahko ponudniki finančnih storitev v posamezni državi članici izbirajo med opravljanjem finančnih storitev prek podrejenih družb ali podružnic v drugi državi članici in neposrednim opravljanjem čezmejnih finančnih storitev. Zaradi tega ima lahko nacionalna makrobonitetna politika precejšnje čezmejne učinke.

| (2) | Tujih ponudnikov finančnih storitev, ki opravljajo čezmejne finančne storitve neposredno ali prek podružnic v drugih državah članicah, običajno ne prizadenejo ukrepi makrobonitetne politike, ki veljajo za nacionalne ponudnike finančnih storitev v zadevnih državah članicah. To posledično ponudnike finančnih storitev, za katere bi sicer veljale take zahteve, tj. ker imajo lokalno podrejeno družbo, spodbudi, da svoje dejavnosti usmerijo prek drugih poti, da obidejo ukrepe države gostiteljice. Uhajanja in regulativna arbitraža, ki so posledica takega ravnanja, bi lahko ogrozili učinkovitost nacionalnih ukrepov makrobonitetne politike. |
| --- | --- |

(2)

Tujih ponudnikov finančnih storitev, ki opravljajo čezmejne finančne storitve neposredno ali prek podružnic v drugih državah članicah, običajno ne prizadenejo ukrepi makrobonitetne politike, ki veljajo za nacionalne ponudnike finančnih storitev v zadevnih državah članicah. To posledično ponudnike finančnih storitev, za katere bi sicer veljale take zahteve, tj. ker imajo lokalno podrejeno družbo, spodbudi, da svoje dejavnosti usmerijo prek drugih poti, da obidejo ukrepe države gostiteljice. Uhajanja in regulativna arbitraža, ki so posledica takega ravnanja, bi lahko ogrozili učinkovitost nacionalnih ukrepov makrobonitetne politike.

| (3) | Poleg tega lahko pride do izkrivljanja konkurence, če podružnice tujih ponudnikov finančnih storitev in tuji ponudniki finančnih storitev, ki neposredno opravljajo čezmejne finančne storitve, v razmerju do domačih ponudnikov finančnih storitev in podrejenih družb tujih ponudnikov finančnih storitev v zadevni državi članici izkoriščajo svoje konkurenčne prednosti, kot so nižje kapitalske zahteve za izpostavljenosti, ki jih ustvarijo v državi članici, v kateri se aktivira ukrep, da bi tako povečali svoj tržni delež. |
| --- | --- |

(3)

Poleg tega lahko pride do izkrivljanja konkurence, če podružnice tujih ponudnikov finančnih storitev in tuji ponudniki finančnih storitev, ki neposredno opravljajo čezmejne finančne storitve, v razmerju do domačih ponudnikov finančnih storitev in podrejenih družb tujih ponudnikov finančnih storitev v zadevni državi članici izkoriščajo svoje konkurenčne prednosti, kot so nižje kapitalske zahteve za izpostavljenosti, ki jih ustvarijo v državi članici, v kateri se aktivira ukrep, da bi tako povečali svoj tržni delež.

| (4) | Ukrepi makrobonitetne politike ene države bodo imeli prek čezmejnih povezav zunanje učinke na finančno stabilnost v drugih državah. Na splošno bodo ti učinki pozitivni, saj makrobonitetna politika zmanjšuje sistemsko tveganje ter verjetnost in vpliv sistemskih kriz, s čimer izboljšuje tudi finančno stabilnost v drugih državah članicah. Vendar so ti učinki lahko tudi negativni. Na primer, čeprav so podružnice tujih ponudnikov finančnih storitev in tuji ponudniki finančnih storitev, ki neposredno opravljajo čezmejne finančne storitve, izpostavljeni enakim tveganjem kot domači ponudniki finančnih storitev in podrejene družbe tujih ponudnikov finančnih storitev, se od njih običajno ne zahteva, da okrepijo odpornost proti tem tveganjem, na primer tako, da bi zanje veljali nacionalni kapitalski ukrepi v njihovi matični državi članici. Poleg tega, če imajo ti ponudniki finančnih storitev konkurenčno prednost pred domačimi ponudniki finančnih storitev in podrejenimi družbami tujih ponudnikov finančnih storitev, jih to lahko spodbudi k povečanju izpostavljenosti zadevnim makrobonitetnim tveganjem v državi članici, v kateri se aktivira ukrep, s čimer matično državo članico izpostavijo večjemu tveganju. Če bi se ta makrobonitetna tveganja v zvezi z opravljanjem finančnih storitev uresničila, bi se kapitalski blažilniki teh ponudnikov finančnih storitev lahko izkazali za nezadostne, kar bi imelo negativne posledice za finančne sisteme njihovih matičnih držav članic. |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi makrobonitetne politike ene države bodo imeli prek čezmejnih povezav zunanje učinke na finančno stabilnost v drugih državah. Na splošno bodo ti učinki pozitivni, saj makrobonitetna politika zmanjšuje sistemsko tveganje ter verjetnost in vpliv sistemskih kriz, s čimer izboljšuje tudi finančno stabilnost v drugih državah članicah. Vendar so ti učinki lahko tudi negativni. Na primer, čeprav so podružnice tujih ponudnikov finančnih storitev in tuji ponudniki finančnih storitev, ki neposredno opravljajo čezmejne finančne storitve, izpostavljeni enakim tveganjem kot domači ponudniki finančnih storitev in podrejene družbe tujih ponudnikov finančnih storitev, se od njih običajno ne zahteva, da okrepijo odpornost proti tem tveganjem, na primer tako, da bi zanje veljali nacionalni kapitalski ukrepi v njihovi matični državi članici. Poleg tega, če imajo ti ponudniki finančnih storitev konkurenčno prednost pred domačimi ponudniki finančnih storitev in podrejenimi družbami tujih ponudnikov finančnih storitev, jih to lahko spodbudi k povečanju izpostavljenosti zadevnim makrobonitetnim tveganjem v državi članici, v kateri se aktivira ukrep, s čimer matično državo članico izpostavijo večjemu tveganju. Če bi se ta makrobonitetna tveganja v zvezi z opravljanjem finančnih storitev uresničila, bi se kapitalski blažilniki teh ponudnikov finančnih storitev lahko izkazali za nezadostne, kar bi imelo negativne posledice za finančne sisteme njihovih matičnih držav članic.

| (5) | Oblikovalci makrobonitetne politike morajo na podlagi tega in za zagotavljanje učinkovitosti in doslednosti makrobonitetne politike ustrezno upoštevati take čezmejne učinke in po potrebi uporabiti primerne instrumente politike za njihovo obravnavo. Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) za dosego tega cilja priporoča pristop, ki temelji na dveh glavnih stebrih, in sicer: (a) na sistematičnem ocenjevanju čezmejnih učinkov makrobonitetne politike in (b) na usklajenem odzivu politike v obliki prostovoljne vzajemnosti ukrepov makrobonitetne politike, kadar je to potrebno. Pomembno je tudi, da se ta stebra izvajata čim bolj dosledno v celotni Uniji. |
| --- | --- |

(5)

Oblikovalci makrobonitetne politike morajo na podlagi tega in za zagotavljanje učinkovitosti in doslednosti makrobonitetne politike ustrezno upoštevati take čezmejne učinke in po potrebi uporabiti primerne instrumente politike za njihovo obravnavo. Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) za dosego tega cilja priporoča pristop, ki temelji na dveh glavnih stebrih, in sicer: (a) na sistematičnem ocenjevanju čezmejnih učinkov makrobonitetne politike in (b) na usklajenem odzivu politike v obliki prostovoljne vzajemnosti ukrepov makrobonitetne politike, kadar je to potrebno. Pomembno je tudi, da se ta stebra izvajata čim bolj dosledno v celotni Uniji.

| (6) | Sistematično ocenjevanje čezmejnih učinkov makrobonitetne politike doslej ni bilo deležno pozornosti, kakršno si zasluži. To gre deloma pripisati dejstvu, da je znanje o (morebitnih) kanalih za prenos škodljivih vplivov še vedno omejeno in da razpoložljivi podatki doslej niso bili v celoti proučeni za namen analize čezmejnih učinkov. Za ESRB je zato pomembno, da se vsi razpoložljivi podatki sistematično uporabijo za boljše razumevanje in ocenjevanje čezmejnih učinkov. |
| --- | --- |

(6)

Sistematično ocenjevanje čezmejnih učinkov makrobonitetne politike doslej ni bilo deležno pozornosti, kakršno si zasluži. To gre deloma pripisati dejstvu, da je znanje o (morebitnih) kanalih za prenos škodljivih vplivov še vedno omejeno in da razpoložljivi podatki doslej niso bili v celoti proučeni za namen analize čezmejnih učinkov. Za ESRB je zato pomembno, da se vsi razpoložljivi podatki sistematično uporabijo za boljše razumevanje in ocenjevanje čezmejnih učinkov.

| (7) | Pomembno je določiti postopek, ki je usmerjen v sistematično ocenjevanje čezmejnih učinkov makrobonitetne politike in katerega cilj je zagotoviti, da oblikovalci makrobonitetne politike vnaprej ocenijo morebitne čezmejne učinke svojih predlaganih ukrepov. Ob upoštevanju sedanjih zahtev Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5), Direktive 2013/36/EU in Priporočila ESRB/2013/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja (6) bi morali oblikovalci makrobonitetne politike naknadno oceniti tudi dejanske čezmejne učinke svojih politik. Z analitičnim delom, ki ga opravijo države članice, bo dopolnjeno analitično delo, ki ga opravi ESRB. |
| --- | --- |

(7)

Pomembno je določiti postopek, ki je usmerjen v sistematično ocenjevanje čezmejnih učinkov makrobonitetne politike in katerega cilj je zagotoviti, da oblikovalci makrobonitetne politike vnaprej ocenijo morebitne čezmejne učinke svojih predlaganih ukrepov. Ob upoštevanju sedanjih zahtev Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5), Direktive 2013/36/EU in Priporočila ESRB/2013/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja (6) bi morali oblikovalci makrobonitetne politike naknadno oceniti tudi dejanske čezmejne učinke svojih politik. Z analitičnim delom, ki ga opravijo države članice, bo dopolnjeno analitično delo, ki ga opravi ESRB.

| (8) | Usklajeni odziv politike, ki ga zagovarja ESRB, ima obliko ureditve za prostovoljno vzajemnost ukrepov makrobonitetne politike. Prostovoljnost ureditve, ki izhaja iz narave priporočil ESRB (7), tako prostovoljno vzajemnost loči od obveznega priznavanja nekaterih ukrepov makrobonitetne politike v pravu Unije. To priporočilo, z izjemo priporočila A v zvezi z ocenjevanjem čezmejnih učinkov in priporočila B v zvezi z uradnim obvestilom o ukrepih makrobonitetne politike, ni namenjeno uporabi v zvezi z ukrepi makrobonitetne politike, za katere je v pravu Unije že določeno obvezno priznavanje. Obvezno priznavanje je trenutno določeno v zvezi z ukrepi, sprejetimi na podlagi členov 124(5) in 164(7) Uredbe (EU) št. 575/2013, ter za proticiklični kapitalski blažilnik, če je določen pod zgornjo mejo za obvezno priznavanje. Enaka izjema velja za stopnje proticikličnega kapitalskega blažilnika nad zgornjo mejo za obvezno priznavanje, saj Priporočilo ESRB/2014/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja (8) že zagovarja zagotovitev polne vzajemnosti stopenj proticikličnega kapitalskega blažilnika med državami članicami. |
| --- | --- |

(8)

Usklajeni odziv politike, ki ga zagovarja ESRB, ima obliko ureditve za prostovoljno vzajemnost ukrepov makrobonitetne politike. Prostovoljnost ureditve, ki izhaja iz narave priporočil ESRB (7), tako prostovoljno vzajemnost loči od obveznega priznavanja nekaterih ukrepov makrobonitetne politike v pravu Unije. To priporočilo, z izjemo priporočila A v zvezi z ocenjevanjem čezmejnih učinkov in priporočila B v zvezi z uradnim obvestilom o ukrepih makrobonitetne politike, ni namenjeno uporabi v zvezi z ukrepi makrobonitetne politike, za katere je v pravu Unije že določeno obvezno priznavanje. Obvezno priznavanje je trenutno določeno v zvezi z ukrepi, sprejetimi na podlagi členov 124(5) in 164(7) Uredbe (EU) št. 575/2013, ter za proticiklični kapitalski blažilnik, če je določen pod zgornjo mejo za obvezno priznavanje. Enaka izjema velja za stopnje proticikličnega kapitalskega blažilnika nad zgornjo mejo za obvezno priznavanje, saj Priporočilo ESRB/2014/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja (8) že zagovarja zagotovitev polne vzajemnosti stopenj proticikličnega kapitalskega blažilnika med državami članicami.

| (9) | Za zagotavljanje učinkovitosti in doslednosti nacionalnih ukrepov makrobonitetne politike je pomembno, da se obvezno priznavanje, ki se zahteva v pravu Unije, dopolni s prostovoljno vzajemnostjo, s čimer se tudi podružnice tujih ponudnikov finančnih storitev in tuji ponudniki finančnih storitev, ki neposredno opravljajo čezmejne finančne storitve, zajamejo v okvir nacionalnih ukrepov makrobonitetne politike. Končni cilj je uporaba enakega niza makrobonitetnih zahtev za isto vrsto izpostavljenosti tveganju v posamezni državi članici, ne glede na pravni status in lokacijo ponudnika finančnih storitev. Zato bi bilo treba za ukrepe makrobonitetne politike, ki temeljijo na izpostavljenosti, zlasti tiste, ki so usmerjeni v posebno izpostavljenost tveganju, zagotoviti vzajemnost. |
| --- | --- |

(9)

Za zagotavljanje učinkovitosti in doslednosti nacionalnih ukrepov makrobonitetne politike je pomembno, da se obvezno priznavanje, ki se zahteva v pravu Unije, dopolni s prostovoljno vzajemnostjo, s čimer se tudi podružnice tujih ponudnikov finančnih storitev in tuji ponudniki finančnih storitev, ki neposredno opravljajo čezmejne finančne storitve, zajamejo v okvir nacionalnih ukrepov makrobonitetne politike. Končni cilj je uporaba enakega niza makrobonitetnih zahtev za isto vrsto izpostavljenosti tveganju v posamezni državi članici, ne glede na pravni status in lokacijo ponudnika finančnih storitev. Zato bi bilo treba za ukrepe makrobonitetne politike, ki temeljijo na izpostavljenosti, zlasti tiste, ki so usmerjeni v posebno izpostavljenost tveganju, zagotoviti vzajemnost.

| (10) | To priporočilo daje ustreznim organom smernice za sprejetje vzajemnih ukrepov kot odziv na ukrepe makrobonitetne politike drugih ustreznih organov. Za v njem navedene ukrepe makrobonitetne politike, ki se aktivirajo v eni državi članici, bi bilo treba zagotoviti vzajemnost v vseh drugih državah članicah. Ukrepi makrobonitetne politike bodo navedeni v tem priporočilu, če ustrezni organ, pristojen za aktiviranje, zahteva vzajemnost in če ESRB presodi, da je zahteva za vzajemnost utemeljena. Za zagotavljanje učinkovitosti ureditve prostovoljne vzajemnosti je pomembno, da je ESRB o takih ukrepih uradno obveščen pravočasno in dovolj podrobno, za kar se uporablja standardizirana predloga. |
| --- | --- |

(10)

To priporočilo daje ustreznim organom smernice za sprejetje vzajemnih ukrepov kot odziv na ukrepe makrobonitetne politike drugih ustreznih organov. Za v njem navedene ukrepe makrobonitetne politike, ki se aktivirajo v eni državi članici, bi bilo treba zagotoviti vzajemnost v vseh drugih državah članicah. Ukrepi makrobonitetne politike bodo navedeni v tem priporočilu, če ustrezni organ, pristojen za aktiviranje, zahteva vzajemnost in če ESRB presodi, da je zahteva za vzajemnost utemeljena. Za zagotavljanje učinkovitosti ureditve prostovoljne vzajemnosti je pomembno, da je ESRB o takih ukrepih uradno obveščen pravočasno in dovolj podrobno, za kar se uporablja standardizirana predloga.

| (11) | Za zagotavljanje učinkovitosti ureditve prostovoljne vzajemnosti se od ustreznih organov pričakuje, da bodo vzajemne ukrepe sprejeli v razumnem časovnem okviru. Za ukrepe, ki niso na voljo v vseh jurisdikcijah, se bodo priporočili daljši časovni okviri. |
| --- | --- |

(11)

Za zagotavljanje učinkovitosti ureditve prostovoljne vzajemnosti se od ustreznih organov pričakuje, da bodo vzajemne ukrepe sprejeli v razumnem časovnem okviru. Za ukrepe, ki niso na voljo v vseh jurisdikcijah, se bodo priporočili daljši časovni okviri.

| (12) | Namen tega priporočila je zajeti vse ukrepe makrobonitetne politike, ne glede na to, na kateri del finančnega sistema se nanašajo. Na podlagi pooblastila ESRB iz Uredbe (EU) št. 1092/2010 je področje uporabe tega priporočila širše od uporabe makrobonitetnih instrumentov, določenih v Direktivi 2013/36/EU in Uredbi (EU) št. 575/2013. Zato je namen tega priporočila zajeti tudi ukrepe, ki v pravu Unije niso bili usklajeni. Področje uporabe tega priporočila je odvisno od jurisdikcije ustreznih organov in zajema ukrepe makrobonitetne politike, za katere so ustrezni organi pooblaščeni, da jih sprejmejo ali aktivirajo. |
| --- | --- |

(12)

Namen tega priporočila je zajeti vse ukrepe makrobonitetne politike, ne glede na to, na kateri del finančnega sistema se nanašajo. Na podlagi pooblastila ESRB iz Uredbe (EU) št. 1092/2010 je področje uporabe tega priporočila širše od uporabe makrobonitetnih instrumentov, določenih v Direktivi 2013/36/EU in Uredbi (EU) št. 575/2013. Zato je namen tega priporočila zajeti tudi ukrepe, ki v pravu Unije niso bili usklajeni. Področje uporabe tega priporočila je odvisno od jurisdikcije ustreznih organov in zajema ukrepe makrobonitetne politike, za katere so ustrezni organi pooblaščeni, da jih sprejmejo ali aktivirajo.

| (13) | Za ustrezne organe se štejejo pristojni nacionalni organi, imenovani organi, makrobonitetni organi in Evropska centralna banka (ECB) (za države članice, ki sodelujejo v enotnem mehanizmu nadzora (EMN)), zlasti če so pooblaščeni za sprejetje ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike. Poleg tega Uredba Sveta (EU) št. 1024/2013 (9) in Uredba (EU) št. 468/2014 Evropske centralne banke (10) ECB dodeljujeta posebne nadzorne naloge. ECB lahko uveljavlja strožje zahteve za kapitalske blažilnike ali strožje ukrepe od tistih, ki jih uveljavljajo imenovani nacionalni organi. ECB se izključno za ta namen po potrebi šteje za pristojni ali imenovani organ ter ima vsa pooblastila in obveznosti, ki jih imajo na podlagi upoštevnega prava Unije pristojni in imenovani organi. |
| --- | --- |

(13)

Za ustrezne organe se štejejo pristojni nacionalni organi, imenovani organi, makrobonitetni organi in Evropska centralna banka (ECB) (za države članice, ki sodelujejo v enotnem mehanizmu nadzora (EMN)), zlasti če so pooblaščeni za sprejetje ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike. Poleg tega Uredba Sveta (EU) št. 1024/2013 (9) in Uredba (EU) št. 468/2014 Evropske centralne banke (10) ECB dodeljujeta posebne nadzorne naloge. ECB lahko uveljavlja strožje zahteve za kapitalske blažilnike ali strožje ukrepe od tistih, ki jih uveljavljajo imenovani nacionalni organi. ECB se izključno za ta namen po potrebi šteje za pristojni ali imenovani organ ter ima vsa pooblastila in obveznosti, ki jih imajo na podlagi upoštevnega prava Unije pristojni in imenovani organi.

| (14) | Za nove ukrepe makrobonitetne politike, ki jih sprejmejo države članice, ki sodelujejo v EMN, so obvezni ustrezni postopki usklajevanja v okviru EMN. Ureditev vzajemnosti, kakor jo opredeljuje to priporočilo, ne posega v te notranje postopke usklajevanja v okviru EMN, ESRB pa začne ocenjevanje vzajemnosti šele, ko se končajo notranji postopki usklajevanja v okviru EMN. |
| --- | --- |

(14)

Za nove ukrepe makrobonitetne politike, ki jih sprejmejo države članice, ki sodelujejo v EMN, so obvezni ustrezni postopki usklajevanja v okviru EMN. Ureditev vzajemnosti, kakor jo opredeljuje to priporočilo, ne posega v te notranje postopke usklajevanja v okviru EMN, ESRB pa začne ocenjevanje vzajemnosti šele, ko se končajo notranji postopki usklajevanja v okviru EMN.

| (15) | Organi lahko izvzamejo ponudnike finančnih storitev, ki niso pomembno izpostavljeni ugotovljenemu makrobonitetnemu tveganju v državi, v kateri se aktivira ukrep (načelo de minimis). To je nacionalna diskrecijska pravica, ki je organi lahko ne uporabijo, če vzajemnost velja kot načelo. |
| --- | --- |

(15)

Organi lahko izvzamejo ponudnike finančnih storitev, ki niso pomembno izpostavljeni ugotovljenemu makrobonitetnemu tveganju v državi, v kateri se aktivira ukrep (načelo de minimis). To je nacionalna diskrecijska pravica, ki je organi lahko ne uporabijo, če vzajemnost velja kot načelo.

| (16) | Ustrezni organi bi morali za zagotovitev preglednosti in odgovornosti pri ukrepih makrobonitetne politike ter za njihovo učinkovito izvajanje kot del svoje splošne strategije obveščanja v zvezi z ukrepi makrobonitetne politike vzpostaviti strategijo obveščanja v zvezi z zahtevami za vzajemnost in vsemi vzajemnimi ukrepi. V zvezi z zahtevami za vzajemnost je posebej pomembno, da se vsem zadevnim organom pravočasno zagotovijo vse upoštevne informacije, ki jih potrebujejo za svoje postopke odločanja. Enako pomembno je tudi to, da se deležniki (med drugim neposredni naslovniki ukrepov makrobonitetne politike) pravočasno in v celoti seznanijo z vsemi ukrepi makrobonitetne politike, ki so zanje pomembni. |
| --- | --- |

(16)

Ustrezni organi bi morali za zagotovitev preglednosti in odgovornosti pri ukrepih makrobonitetne politike ter za njihovo učinkovito izvajanje kot del svoje splošne strategije obveščanja v zvezi z ukrepi makrobonitetne politike vzpostaviti strategijo obveščanja v zvezi z zahtevami za vzajemnost in vsemi vzajemnimi ukrepi. V zvezi z zahtevami za vzajemnost je posebej pomembno, da se vsem zadevnim organom pravočasno zagotovijo vse upoštevne informacije, ki jih potrebujejo za svoje postopke odločanja. Enako pomembno je tudi to, da se deležniki (med drugim neposredni naslovniki ukrepov makrobonitetne politike) pravočasno in v celoti seznanijo z vsemi ukrepi makrobonitetne politike, ki so zanje pomembni.

| (17) | Postopek, ki ga priporočata to priporočilo in Sklep ESRB/2015/4 (11), je zasnovan tako, da je karseda učinkovit in uspešen pri doseganju prostovoljne vzajemnosti. Vendar bi morala Evropska komisija v okviru prihodnjega pregleda okvira makrobonitetne politike Unije in v skladu z možnimi spremembami veljavnega mehanizma proučiti, ali in kako bi se ureditev prostovoljne vzajemnosti, kakor je določena v tem priporočilu, najbolje umestila v pravo Unije, da bi spodbujala učinkovitost nacionalnih makrobonitetnih politik. Najbolje bi bilo, če bi predlog Evropske komisije temeljil na ureditvi prostovoljne vzajemnosti, kakor je opredeljena v tem priporočilu in v poglavju 11 priročnika ESRB o operacionalizaciji makrobonitetne politike v bančnem sektorju (ESRB Handbook on Operationalising Macroprudential Policy in the Banking Sector; v nadaljnjem besedilu: priročnik ESRB) (12). |
| --- | --- |

(17)

Postopek, ki ga priporočata to priporočilo in Sklep ESRB/2015/4 (11), je zasnovan tako, da je karseda učinkovit in uspešen pri doseganju prostovoljne vzajemnosti. Vendar bi morala Evropska komisija v okviru prihodnjega pregleda okvira makrobonitetne politike Unije in v skladu z možnimi spremembami veljavnega mehanizma proučiti, ali in kako bi se ureditev prostovoljne vzajemnosti, kakor je določena v tem priporočilu, najbolje umestila v pravo Unije, da bi spodbujala učinkovitost nacionalnih makrobonitetnih politik. Najbolje bi bilo, če bi predlog Evropske komisije temeljil na ureditvi prostovoljne vzajemnosti, kakor je opredeljena v tem priporočilu in v poglavju 11 priročnika ESRB o operacionalizaciji makrobonitetne politike v bančnem sektorju (ESRB Handbook on Operationalising Macroprudential Policy in the Banking Sector; v nadaljnjem besedilu: priročnik ESRB) (12).

| (18) | Priporočila ESRB se objavijo potem, ko je splošni odbor obvestil Svet o nameri, da jih objavi, in mu dal možnost, da se odzove – |
| --- | --- |

(18)

Priporočila ESRB se objavijo potem, ko je splošni odbor obvestil Svet o nameri, da jih objavi, in mu dal možnost, da se odzove –

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

ODDELEK 1

PRIPOROČILA

Priporočilo A – Ocenjevanje čezmejnih učinkov ukrepov makrobonitetne politike, ki jih sprejmejo ustrezni organi

| 1. | Ustreznim organom, pristojnim za aktiviranje, se priporoča, da pred sprejetjem lastnih ukrepov makrobonitetne politike ocenijo čezmejne učinke njihovega izvajanja. Treba je najmanj proučiti kanale za prenos škodljivih vplivov prek prilagoditve tveganja in regulativne arbitraže, in sicer z uporabo metodologije, ki je določena v poglavju 11 priročnika ESRB. |
| --- | --- |

1.

Ustreznim organom, pristojnim za aktiviranje, se priporoča, da pred sprejetjem lastnih ukrepov makrobonitetne politike ocenijo čezmejne učinke njihovega izvajanja. Treba je najmanj proučiti kanale za prenos škodljivih vplivov prek prilagoditve tveganja in regulativne arbitraže, in sicer z uporabo metodologije, ki je določena v poglavju 11 priročnika ESRB.

| 2. | Ustreznim organom, pristojnim za aktiviranje, se priporoča, da ocenijo možne:






  (a) | čezmejne učinke (uhajanja in regulativna arbitraža) izvajanja ukrepov makrobonitetne politike v svoji jurisdikciji in |
| --- | --- | --- |

2.

Ustreznim organom, pristojnim za aktiviranje, se priporoča, da ocenijo možne:

(a)

čezmejne učinke (uhajanja in regulativna arbitraža) izvajanja ukrepov makrobonitetne politike v svoji jurisdikciji in

| (b) | čezmejne učinke katerih koli predlaganih ukrepov makrobonitetne politike na druge države članice in enotni trg. |
| --- | --- |

(b)

čezmejne učinke katerih koli predlaganih ukrepov makrobonitetne politike na druge države članice in enotni trg.

| 3. | Ustreznim organom, pristojnim za aktiviranje, se priporoča, da najmanj enkrat na leto spremljajo uresničevanje in gibanje čezmejnih učinkov ukrepov makrobonitetne politike, ki so jih uvedli. |
| --- | --- |

3.

Ustreznim organom, pristojnim za aktiviranje, se priporoča, da najmanj enkrat na leto spremljajo uresničevanje in gibanje čezmejnih učinkov ukrepov makrobonitetne politike, ki so jih uvedli.

Priporočilo B – Uradno obvestilo in zahteva za vzajemnost v zvezi z ukrepi makrobonitetne politike, ki jih sprejmejo ustrezni organi

| 1. | Ustreznim organom, pristojnim za aktiviranje, se priporoča, da ESRB uradno obvestijo o ukrepih makrobonitetne politike takoj, ko jih sprejmejo, najpozneje pa v dveh tednih po sprejetju. Uradno obvestilo mora vključevati oceno čezmejnih učinkov in oceno potrebe po zagotovitvi vzajemnosti s strani drugih ustreznih organov. Ustrezni organi, pristojni za aktiviranje, informacije zagotovijo v angleščini in pri tem uporabijo predloge, ki so objavljene na spletni strani ESRB. |
| --- | --- |

1.

Ustreznim organom, pristojnim za aktiviranje, se priporoča, da ESRB uradno obvestijo o ukrepih makrobonitetne politike takoj, ko jih sprejmejo, najpozneje pa v dveh tednih po sprejetju. Uradno obvestilo mora vključevati oceno čezmejnih učinkov in oceno potrebe po zagotovitvi vzajemnosti s strani drugih ustreznih organov. Ustrezni organi, pristojni za aktiviranje, informacije zagotovijo v angleščini in pri tem uporabijo predloge, ki so objavljene na spletni strani ESRB.

| 2. | Če je za zagotavljanje učinkovitega delovanja ustreznih ukrepov potrebna zagotovitev vzajemnosti s strani drugih držav članic, se ustreznim organom, pristojnim za aktiviranje, priporoča, da ESRB predložijo zahtevo za vzajemnost skupaj z uradnim obvestilom o ukrepu. |
| --- | --- |

2.

Če je za zagotavljanje učinkovitega delovanja ustreznih ukrepov potrebna zagotovitev vzajemnosti s strani drugih držav članic, se ustreznim organom, pristojnim za aktiviranje, priporoča, da ESRB predložijo zahtevo za vzajemnost skupaj z uradnim obvestilom o ukrepu.

| 3. | Če so se ukrepi makrobonitetne politike aktivirali pred sprejetjem tega priporočila ali je bilo ob njihovi prvotni uvedbi ocenjeno, da vzajemnost ni potrebna, vendar se je ustrezni organ, pristojen za aktiviranje, naknadno odločil, da je taka vzajemnost postala potrebna, se ustreznim organom, pristojnim za aktiviranje, priporoča, da ESRB predložijo zahtevo za vzajemnost. |
| --- | --- |

3.

Če so se ukrepi makrobonitetne politike aktivirali pred sprejetjem tega priporočila ali je bilo ob njihovi prvotni uvedbi ocenjeno, da vzajemnost ni potrebna, vendar se je ustrezni organ, pristojen za aktiviranje, naknadno odločil, da je taka vzajemnost postala potrebna, se ustreznim organom, pristojnim za aktiviranje, priporoča, da ESRB predložijo zahtevo za vzajemnost.

Priporočilo C – Vzajemnost ukrepov makrobonitetne politike, ki jih sprejmejo drugi ustrezni organi

| 1. | Ustreznim organom se priporoča, da zagotovijo vzajemnost ukrepov makrobonitetne politike, ki jih sprejmejo drugi ustrezni organi in jih ESRB priporoča za vzajemnost. |
| --- | --- |

1.

Ustreznim organom se priporoča, da zagotovijo vzajemnost ukrepov makrobonitetne politike, ki jih sprejmejo drugi ustrezni organi in jih ESRB priporoča za vzajemnost.

| 2. | Ustreznim organom se priporoča, da zagotovijo vzajemnost ukrepov makrobonitetne politike, ki so navedeni v tem priporočilu, tako, da izvedejo ukrep makrobonitetne politike, ki je enak ukrepu, ki ga je izvedel organ, pristojen za aktiviranje. Če v nacionalni zakonodaji ni na voljo enak ukrep makrobonitetne politike, se ustreznim organom priporoča, da po posvetovanju z ESRB zagotovijo vzajemnost tako, da sprejmejo ukrep makrobonitetne politike, ki je na voljo v njihovi jurisdikciji in katerega učinek je najbolj enakovreden učinku aktiviranega ukrepa makrobonitetne politike. |
| --- | --- |

2.

Ustreznim organom se priporoča, da zagotovijo vzajemnost ukrepov makrobonitetne politike, ki so navedeni v tem priporočilu, tako, da izvedejo ukrep makrobonitetne politike, ki je enak ukrepu, ki ga je izvedel organ, pristojen za aktiviranje. Če v nacionalni zakonodaji ni na voljo enak ukrep makrobonitetne politike, se ustreznim organom priporoča, da po posvetovanju z ESRB zagotovijo vzajemnost tako, da sprejmejo ukrep makrobonitetne politike, ki je na voljo v njihovi jurisdikciji in katerega učinek je najbolj enakovreden učinku aktiviranega ukrepa makrobonitetne politike.

| 3. | Če v zvezi z zagotovitvijo vzajemnosti ukrepa makrobonitetne politike ni priporočen poseben rok, se ustreznim organom priporoča, da vzajemne ukrepe makrobonitetne politike sprejmejo najpozneje v treh mesecih po objavi zadnje spremembe tega priporočila v Uradnem listu Evropske unije. Sprejeti in vzajemni ukrepi morajo imeti enak datum aktiviranja, kolikor je to mogoče. |
| --- | --- |

3.

Če v zvezi z zagotovitvijo vzajemnosti ukrepa makrobonitetne politike ni priporočen poseben rok, se ustreznim organom priporoča, da vzajemne ukrepe makrobonitetne politike sprejmejo najpozneje v treh mesecih po objavi zadnje spremembe tega priporočila v Uradnem listu Evropske unije. Sprejeti in vzajemni ukrepi morajo imeti enak datum aktiviranja, kolikor je to mogoče.

Priporočilo D – Uradno obvestilo o vzajemnosti ukrepov makrobonitetne politike, ki jih sprejmejo drugi ustrezni organi

Ustreznim organom se priporoča, da ESRB uradno obvestijo o zagotovitvi vzajemnosti ukrepov makrobonitetne politike, ki jih sprejmejo drugi ustrezni organi. Uradna obvestila je treba poslati najpozneje v enem mesecu po sprejetju vzajemnega ukrepa. Organi, ki pošljejo uradno obvestilo, informacije zagotovijo v angleščini in pri tem uporabijo predlogo, ki je objavljena na spletni strani ESRB.

ODDELEK 2

IZVAJANJE

1.   Razlaga

V tem priporočilu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „aktiviranje“ pomeni uporabo ukrepa makrobonitetne politike na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(a)

„aktiviranje“ pomeni uporabo ukrepa makrobonitetne politike na nacionalni ravni;

| (b) | „sprejetje“ pomeni odločitev ustreznega organa o uvedbi, zagotovitvi vzajemnosti ali spremembi ukrepa makrobonitetne politike; |
| --- | --- |

(b)

„sprejetje“ pomeni odločitev ustreznega organa o uvedbi, zagotovitvi vzajemnosti ali spremembi ukrepa makrobonitetne politike;

| (c) | „finančna storitev“ pomeni katero koli bančno, kreditno, zavarovalno, pokojninsko, naložbeno ali plačilno storitev; |
| --- | --- |

(c)

„finančna storitev“ pomeni katero koli bančno, kreditno, zavarovalno, pokojninsko, naložbeno ali plačilno storitev;

| (d) | „ukrep makrobonitetne politike“ pomeni kateri koli ukrep za preprečevanje in blažitev sistemskega tveganja, kakor je opredeljeno v členu 2(c) Uredbe (EU) št. 1092/2010, ki ga sprejme ali aktivira ustrezni organ po pravu Unije ali nacionalnem pravu; |
| --- | --- |

(d)

„ukrep makrobonitetne politike“ pomeni kateri koli ukrep za preprečevanje in blažitev sistemskega tveganja, kakor je opredeljeno v členu 2(c) Uredbe (EU) št. 1092/2010, ki ga sprejme ali aktivira ustrezni organ po pravu Unije ali nacionalnem pravu;

| (e) | „uradno obvestilo“ pomeni pisno obvestilo v angleščini, ki ga ustrezni organi, vključno z ECB v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. 1024/2013, predložijo ESRB v zvezi z ukrepom makrobonitetne politike med drugim v skladu s členom 133 Direktive 2013/36/EU in členom 458 Uredbe (EU) št. 575/2013 ter lahko pomeni zahtevo države članice za vzajemnost med drugim v skladu s členom 134(4) Direktive 2013/36/EU in členom 458(8) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(e)

„uradno obvestilo“ pomeni pisno obvestilo v angleščini, ki ga ustrezni organi, vključno z ECB v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. 1024/2013, predložijo ESRB v zvezi z ukrepom makrobonitetne politike med drugim v skladu s členom 133 Direktive 2013/36/EU in členom 458 Uredbe (EU) št. 575/2013 ter lahko pomeni zahtevo države članice za vzajemnost med drugim v skladu s členom 134(4) Direktive 2013/36/EU in členom 458(8) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (f) | „vzajemnost“ pomeni ureditev, pri kateri ustrezni organ ene jurisdikcije za vse finančne institucije v svoji jurisdikciji, kadar so izpostavljene enakemu tveganju kot v drugi jurisdikciji, uporabi enak ali enakovreden ukrep makrobonitetne politike, kot ga je določil ustrezni organ, pristojen za aktiviranje, v drugi jurisdikciji; |
| --- | --- |

(f)

„vzajemnost“ pomeni ureditev, pri kateri ustrezni organ ene jurisdikcije za vse finančne institucije v svoji jurisdikciji, kadar so izpostavljene enakemu tveganju kot v drugi jurisdikciji, uporabi enak ali enakovreden ukrep makrobonitetne politike, kot ga je določil ustrezni organ, pristojen za aktiviranje, v drugi jurisdikciji;

| (g) | „ustrezni organ, pristojen za aktiviranje“ pomeni ustrezni organ, ki je odgovoren za uporabo ukrepa makrobonitetne politike na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(g)

„ustrezni organ, pristojen za aktiviranje“ pomeni ustrezni organ, ki je odgovoren za uporabo ukrepa makrobonitetne politike na nacionalni ravni;

| (h) | „ustrezni organ“ pomeni organ, ki je pristojen za sprejetje in/ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike, med drugim:






  (i) | imenovani organ v skladu s poglavjem 4 Direktive 2013/36/EU in členom 458 Uredbe (EU) št. 575/2013, pristojni organ, kakor je opredeljen v členu 4(1)(40) Uredbe (EU) št. 575/2013, ali ECB v skladu s členom 9(1) Uredbe (EU) št. 1024/2013; ali |
| --- | --- | --- |

(h)

„ustrezni organ“ pomeni organ, ki je pristojen za sprejetje in/ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike, med drugim:

(i)

imenovani organ v skladu s poglavjem 4 Direktive 2013/36/EU in členom 458 Uredbe (EU) št. 575/2013, pristojni organ, kakor je opredeljen v členu 4(1)(40) Uredbe (EU) št. 575/2013, ali ECB v skladu s členom 9(1) Uredbe (EU) št. 1024/2013; ali

| (ii) | makrobonitetni organ, ki ima cilje, ureditev, pooblastila, zahteve glede odgovornosti in druge lastnosti, določene v Priporočilu ESRB/2011/3 Evropskega odbora za sistemska tveganja (13). |
| --- | --- |

(ii)

makrobonitetni organ, ki ima cilje, ureditev, pooblastila, zahteve glede odgovornosti in druge lastnosti, določene v Priporočilu ESRB/2011/3 Evropskega odbora za sistemska tveganja (13).

2.   Izjeme

| 1. | Ustrezni organi lahko ponudnike finančnih storitev v svoji jurisdikciji izvzamejo iz uporabe posameznega vzajemnega ukrepa makrobonitetne politike, če ti ponudniki finančnih storitev niso pomembno izpostavljeni ugotovljenemu makrobonitetnemu tveganju v jurisdikciji, kjer ustrezni organ, pristojen za aktiviranje, uporablja zadevni ukrep makrobonitetne politike (načelo de minimis). Podobno praksi, ki je sprejeta za proticiklični kapitalski blažilnik v členu 130 Direktive 2013/36/EU, se lahko organi odločijo, da ponudnike finančnih storitev, katerih izpostavljenosti so pod določenim pragom, izvzamejo iz zagotavljanja vzajemnosti tega ukrepa makrobonitetne politike. Ustrezni organi o takih izjemah poročajo ESRB in pri tem uporabijo predlogo za uradno obveščanje o vzajemnih ukrepih, ki je objavljena na spletni strani ESRB. Organi morajo pri uporabi načela de minimis pozorno spremljati, ali prihaja do uhajanja in regulativne arbitraže, ter po potrebi odpraviti regulativno vrzel. |
| --- | --- |

1.

Ustrezni organi lahko ponudnike finančnih storitev v svoji jurisdikciji izvzamejo iz uporabe posameznega vzajemnega ukrepa makrobonitetne politike, če ti ponudniki finančnih storitev niso pomembno izpostavljeni ugotovljenemu makrobonitetnemu tveganju v jurisdikciji, kjer ustrezni organ, pristojen za aktiviranje, uporablja zadevni ukrep makrobonitetne politike (načelo de minimis). Podobno praksi, ki je sprejeta za proticiklični kapitalski blažilnik v členu 130 Direktive 2013/36/EU, se lahko organi odločijo, da ponudnike finančnih storitev, katerih izpostavljenosti so pod določenim pragom, izvzamejo iz zagotavljanja vzajemnosti tega ukrepa makrobonitetne politike. Ustrezni organi o takih izjemah poročajo ESRB in pri tem uporabijo predlogo za uradno obveščanje o vzajemnih ukrepih, ki je objavljena na spletni strani ESRB. Organi morajo pri uporabi načela de minimis pozorno spremljati, ali prihaja do uhajanja in regulativne arbitraže, ter po potrebi odpraviti regulativno vrzel.

| 2. | Če so ustrezni organi zagotovili vzajemnost ukrepa in ga razkrili, še preden je bil priporočen za vzajemnost s tem priporočilom, vzajemnega ukrepa ni treba spreminjati, tudi če se razlikuje od tistega, ki ga je izvedel organ, pristojen za aktiviranje. |
| --- | --- |

2.

Če so ustrezni organi zagotovili vzajemnost ukrepa in ga razkrili, še preden je bil priporočen za vzajemnost s tem priporočilom, vzajemnega ukrepa ni treba spreminjati, tudi če se razlikuje od tistega, ki ga je izvedel organ, pristojen za aktiviranje.

3.   Časovni okvir in poročanje

| 1. | Ustrezni organi poročajo ESRB in Svetu o ukrepih, ki jih sprejmejo na podlagi tega priporočila, ali ustrezno utemeljijo vsako neukrepanje. Poročila se pošljejo vsaki dve leti, prvo je treba poslati do 30. junija 2017. Poročila morajo vsebovati najmanj:






  (a) | informacije o vsebini in časovnem okviru sprejetih ukrepov; |
| --- | --- | --- |

1.

Ustrezni organi poročajo ESRB in Svetu o ukrepih, ki jih sprejmejo na podlagi tega priporočila, ali ustrezno utemeljijo vsako neukrepanje. Poročila se pošljejo vsaki dve leti, prvo je treba poslati do 30. junija 2017. Poročila morajo vsebovati najmanj:

(a)

informacije o vsebini in časovnem okviru sprejetih ukrepov;

| (b) | oceno delovanja sprejetih ukrepov z vidika ciljev tega priporočila; |
| --- | --- |

(b)

oceno delovanja sprejetih ukrepov z vidika ciljev tega priporočila;

| (c) | podrobno utemeljitev za vsako izjemo, odobreno v skladu z načelom de minimis, ter vsako neukrepanje ali odmik od tega priporočila, vključno z zamudami. |
| --- | --- |

(c)

podrobno utemeljitev za vsako izjemo, odobreno v skladu z načelom de minimis, ter vsako neukrepanje ali odmik od tega priporočila, vključno z zamudami.

| 2. | V primeru deljene odgovornosti se morajo ustrezni organi med seboj uskladiti, da zagotovijo potrebne informacije pravočasno. |
| --- | --- |

2.

V primeru deljene odgovornosti se morajo ustrezni organi med seboj uskladiti, da zagotovijo potrebne informacije pravočasno.

| 3. | Ustrezni organi so spodbujeni, da ESRB ob prvi priložnosti obvestijo o vseh predlaganih ukrepih makrobonitetne politike. |
| --- | --- |

3.

Ustrezni organi so spodbujeni, da ESRB ob prvi priložnosti obvestijo o vseh predlaganih ukrepih makrobonitetne politike.

| 4. | Šteje se, da je vzajemni ukrep makrobonitetne politike enakovreden, če ima, kolikor je mogoče:






  (a) | enak ekonomski učinek; |
| --- | --- | --- |

4.

Šteje se, da je vzajemni ukrep makrobonitetne politike enakovreden, če ima, kolikor je mogoče:

(a)

enak ekonomski učinek;

| (b) | enako področje uporabe in |
| --- | --- |

(b)

enako področje uporabe in

| (c) | enake posledice (sankcije) v primeru neskladnosti. |
| --- | --- |

(c)

enake posledice (sankcije) v primeru neskladnosti.

4.   Spremembe priporočila

Splošni odbor bo odločil, kdaj je treba to priporočilo spremeniti. Take spremembe vključujejo zlasti vse dodatne ali spremenjene ukrepe makrobonitetne politike, za katere je treba zagotoviti vzajemnost, kakor je določeno v priporočilu C, in povezane priloge, ki vsebujejo posebne informacije o posameznem ukrepu. Splošni odbor lahko tudi podaljša roke, določene v prejšnjih odstavkih, če so za uskladitev z enim ali več priporočili potrebne zakonodajne pobude. Zlasti lahko splošni odbor odloči o spremembi tega priporočila po tem, ko Evropska komisija pregleda okvir za obvezno priznavanje v pravu Unije, ali na podlagi izkušenj, pridobljenih pri delovanju ureditve prostovoljne vzajemnosti, ki jo vzpostavlja to priporočilo.

5.   Spremljanje in ocenjevanje

| 1. | Sekretariat ESRB:






  (a) | nudi pomoč ustreznim organom z omogočanjem koordiniranega poročanja, zagotavljanjem ustreznih predlog ter, kjer je potrebno, podrobnejšim določanjem postopka in časovnega okvira za uskladitev; |
| --- | --- | --- |

1.

Sekretariat ESRB:

(a)

nudi pomoč ustreznim organom z omogočanjem koordiniranega poročanja, zagotavljanjem ustreznih predlog ter, kjer je potrebno, podrobnejšim določanjem postopka in časovnega okvira za uskladitev;

| (b) | preverja skladnost ustreznih organov in jim nudi pomoč, če zanjo zaprosijo, ter splošnemu odboru predloži poročila o skladnosti. |
| --- | --- |

(b)

preverja skladnost ustreznih organov in jim nudi pomoč, če zanjo zaprosijo, ter splošnemu odboru predloži poročila o skladnosti.

| 2. | Splošni odbor oceni ukrepe in utemeljitve, ki jih sporočijo ustrezni organi, ter, kjer je to primerno, presodi, ali to priporočilo ni bilo upoštevano in ustrezni organi niso ustrezno utemeljili, zakaj niso ukrepali. |
| --- | --- |

2.

Splošni odbor oceni ukrepe in utemeljitve, ki jih sporočijo ustrezni organi, ter, kjer je to primerno, presodi, ali to priporočilo ni bilo upoštevano in ustrezni organi niso ustrezno utemeljili, zakaj niso ukrepali.

V Frankfurtu na Majni, 15. decembra 2015

Predsednik ESRB

Mario DRAGHI

---

(1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

1

(2)  UL L 176, 27.6.2013, str. 1.

2

(3)  UL L 176, 27.6.2013, str. 338.

3

(4)  UL C 58, 24.2.2011, str. 4.

4

(5)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

5

(6)  Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 4. aprila 2013 o vmesnih ciljih in instrumentih makrobonitetne politike (ESRB/2013/1) (UL C 170, 15.6.2013, str. 1).

6

(7)  Priporočila ESRB niso pravno zavezujoča, so pa povezana z mehanizmom „ukrepaj ali pojasni“.

7

(8)  Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 18. junija 2014 o smernicah za določanje stopenj proticikličnega blažilnika (ESRB/2014/1) (UL C 293, 2.9.2014, str. 1).

8

(9)  Uredba Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (UL L 287, 29.10.2013, str. 63).

9

(10)  Uredba (EU) št. 468/2014 Evropske centralne banke z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi okvira za sodelovanje znotraj enotnega mehanizma nadzora med Evropsko centralno banko in pristojnimi nacionalnimi organi ter z imenovanimi nacionalnimi organi (okvirna uredba o EMN) (ECB/2014/17) (UL L 141, 14.5.2014, str. 1).

10

(11)  Različica v angleščini je dostopna na spletni strani ESRB na naslovu www.esrb.europa.eu.

11

(12)  Objavljeno na spletni strani ESRB na naslovu www.esrb.europa.eu.

12

(13)  Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. decembra 2011 o makrobonitetnem mandatu nacionalnih organov (ESRB/2011/3) (UL C 41, 14.2.2012, str. 1).

13

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 12.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 97/15 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 97/15

---

Obvestilo osebam in subjektom, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP, kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2016/359, in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2016/353 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

(2016/C 97/03)

Osebe in subjekte, navedene v Prilogi k Sklepu Sveta 2014/145/SZVP (1), kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2016/359 (2), in Prilogi I k Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014 (3), kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2016/353 (4) o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine, obveščamo o naslednjem:

Svet Evropske unije je sklenil, da bi morale biti osebe in subjekti iz navedenih prilog še naprej uvrščene na seznam oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa 2014/145/SZVP in Uredbe (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Razlogi za uvrstitev teh oseb in subjektov na seznam so navedeni v ustreznih rubrikah teh prilog.

Zadevne osebe in subjekte opozarjamo, da lahko pri pristojnih organih zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, kot so navedeni na spletnih mestih iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 269/2014, zaprosijo, da se jim odobri uporaba zamrznjenih sredstev za osnovne potrebe ali specifična plačila (glej člen 4 Uredbe).

Zadevne osebe in subjekti lahko zahtevek za ponovno preučitev odločitve o njihovi uvrstitvi na navedeni seznam skupaj z dokazili pred 1. junijem 2016 pošljejo Svetu na naslov:

| Svet Evropske unije |
| --- |
| Generalni sekretariat |
| GD C 1C |
| Rue de la Loi 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-naslov: sanctions@consilium.europa.eu |

Svet Evropske unije

Generalni sekretariat

GD C 1C

Rue de la Loi 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Zadevne osebe in subjekte opozarjamo tudi, da lahko odločitev Sveta izpodbijajo na Splošnem sodišču Evropske unije v skladu s pogoji iz drugega odstavka člena 275 ter četrtega in šestega odstavka člena 263 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

---

(1)  UL L 78, 17.3.2014, str. 16.

(2)  UL L 67, 12.3.2016, str. 37.

(3)  UL L 78, 17.3.2014, str. 6.

(4)  UL L 67, 12.3.2016, str. 1.

---

| 12.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 97/16 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 97/16

---

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Uredbe Sveta (EU) št. 269/2014, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2016/353 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

(2016/C 97/04)

Posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (1) obveščamo o naslednjem:

Pravna podlaga za ta postopek obdelave je Uredba Sveta (EU) št. 269/2014 (2), kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2016/353 (3).

Upravljavec tega postopka obdelave je Svet Evropske unije, ki ga zastopa generalni direktor GD C (zunanje zadeve, širitev, civilna zaščita) generalnega sekretariata Sveta, oddelek, zadolžen za postopek obdelave, pa je Enota 1C GD C, katere naslov je:

| Svet Evropske unije |
| --- |
| Generalni sekretariat |
| GD C 1C |
| Rue de la Loi 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-naslov: sanctions@consilium.europa.eu |

Svet Evropske unije

Generalni sekretariat

GD C 1C

Rue de la Loi 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Namen postopka obdelave je vzpostaviti in posodabljati seznam oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi v skladu z Uredbo (EU) št. 269/2014, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/353.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, so fizične osebe, ki izpolnjujejo merila za uvrstitev na seznam, določena v navedeni uredbi.

Zbrani osebni podatki vključujejo podatke, potrebne za pravilno identifikacijo zadevne osebe, utemeljitev in katere koli druge podatke v zvezi s tem.

Zbrani osebni podatki se po potrebi lahko sporočijo Evropski službi za zunanje delovanje in Komisiji.

Brez poseganja v omejitve iz člena 20(1)(a) in (d) Uredbe (ES) št. 45/2001 bo na zahtevke za dostop in zahtevke za popravek ali ugovor odgovorjeno v skladu z oddelkom 5 Sklepa Sveta 2004/644/ES (4).

Osebni podatki se bodo hranili pet let od trenutka, ko bo posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, zbrisan s seznama oseb, za katere velja zamrznitev sredstev, ali trenutka, ko bo veljavnost ukrepa potekla, ali dokler bo trajal sodni postopek, če se je ta začel.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, se lahko obrnejo na Evropskega nadzornika za varstvo podatkov v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001.

---

(1)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

(2)  UL L 78, 17.3.2014, str. 6.

(3)  UL L 67, 12.3.2016, str. 1.

(4)  UL L 296, 21.9.2004, str. 16.

---

| 12.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 97/17 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 97/17

---

Obvestilo osebam in subjektom, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2013/798/SZVP, kot se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2016/360, in Uredbe Sveta (EU) št. 224/2014, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2016/354, o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Srednjeafriški republiki

(2016/C 97/05)

Osebo in subjekt, navedena v Prilogi k Sklepu Sveta 2013/798/SZVP (1), kot se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2016/360 (2), in v Prilogi I k Uredbi Sveta (EU) št. 224/2014 (3), kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2016/354 (4) o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Srednjeafriški republiki, obveščamo o naslednjem:

Odbor za sankcije, ustanovljen z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 2127 (2013), je 7. marca 2016 sklenil na seznam oseb in subjektov, za katere veljajo ukrepi iz odstavkov 30 in 32 Resolucije 2134 (2014), dodati eno osebo in en subjekt.

Zadevna oseba in subjekt lahko zahtevo za ponovno preučitev odločitve o vključitvi na seznam ZN skupaj z dokazili kadar koli pošljeta odboru ZN, ustanovljenemu v skladu z Resolucijo 2127 (2013). Zahtevo je treba poslati na naslov:

| Focal Point for De-listing |
| --- |
| Security Council Subsidiary Organs |
| Branch Room DC2 0853B |
| United Nations |
| New York, N.Y. 10017 |
| UNITED STATES OF AMERICA |
| Tel. +1 9173679448 |
| Faks +1 2129631300 |
| E-naslov: delisting@un.org |

Focal Point for De-listing

Security Council Subsidiary Organs

Branch Room DC2 0853B

United Nations

New York, N.Y. 10017

UNITED STATES OF AMERICA

Tel. +1 9173679448

Faks +1 2129631300

E-naslov: delisting@un.org

Podrobnejše informacije so na voljo na: http://www.un.org/sc/committees/2127/

Na podlagi odločitve ZN je Svet Evropske unije sklenil, da je treba osebo in subjekt, ki so ju na seznam uvrstili ZN, dodati na seznama oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa 2013/798/SZVP in Uredbe (EU) št. 224/2014. Razlogi za uvrstitev zadevnih osebe in subjekta na ta seznama so navedeni v ustreznih vnosih v Prilogi k Sklepu in Prilogi I k Uredbi.

Zadevno osebo in subjekt obveščamo, da lahko pri pristojnih organih zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, kot so navedeni na spletnih straneh iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 224/2014, vložijo prošnjo za dovoljenje za uporabo zamrznjenih sredstev za nujne potrebe ali točno določena plačila (glej člen 7 Uredbe).

Prav tako lahko zadevna oseba in subjekt Svetu skupaj z dokazili predložita zahtevek, naj se sklep o njihovi vključitvi na navedena seznama ponovno preuči. Vse tozadevne zahtevke je treba poslati na naslednji naslov:

| Svet Evropske unije |
| --- |
| Generalni sekretariat |
| DG C 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-naslov: sanctions@consilium.europa.eu. |

Svet Evropske unije

Generalni sekretariat

DG C 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-naslov: sanctions@consilium.europa.eu.

Zadevno osebo in subjekt obenem obveščamo, da lahko odločitev Sveta izpodbijajo pred Splošnim sodiščem Evropske unije v skladu s pogoji iz drugega odstavka člena 275 ter četrtega in šestega odstavka člena 263 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

---

(1)  UL L 352, 24.12.2013, str. 51.

(2)  UL L 67, 12.3.2016, str. 53.

(3)  UL L 70, 11.3.2014, str. 1.

(4)  UL L 67, 12.3.2016, str. 18.

---

| 12.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 97/18 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 97/18

---

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Uredbe Sveta (EU) št. 224/2014, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2016/354 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Srednjeafriški republiki

(2016/C 97/06)

Posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (1) obveščamo o naslednjem:

Pravna podlaga za ta postopek obdelave je Uredba Sveta (EU) št. 224/2014 (2), ki se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2016/354 (3).

Upravljavec tega postopka obdelave je Svet Evropske unije, ki ga zastopa generalni direktor GD C (zunanje zadeve, širitev, civilna zaščita) generalnega sekretariata Sveta, oddelek, pristojen za postopek obdelave, pa je enota 1C, katere naslov je:

| Svet Evropske unije |
| --- |
| Generalni sekretariat |
| DG C 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu |

Svet Evropske unije

Generalni sekretariat

DG C 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu

Namen postopka obdelave je sestaviti in posodobiti seznam oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi v skladu z Uredbo (EU) št. 224/2014, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/354.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, so fizične osebe, ki izpolnjujejo merila za uvrstitev na seznam, določena v navedeni uredbi.

Zbrani osebni podatki vključujejo potrebne podatke za pravilno identifikacijo zadevnih oseb in utemeljitev ter katere koli druge podatke v zvezi s tem.

Zbrani osebni podatki se po potrebi lahko sporočijo Evropski službi za zunanje delovanje in Komisiji.

Brez poseganja v omejitve iz člena 20(1)(a) in (d) Uredbe (ES) št. 45/2001 bo na zahtevke za dostop in zahtevke za popravek ali ugovor odgovorjeno v skladu z oddelkom 5 Sklepa Sveta 2004/644/ES (4).

Osebni podatki se bodo hranili pet let od trenutka, ko bo posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, zbrisan s seznama oseb, za katere velja zamrznitev sredstev, ali od trenutka, ko bo veljavnost ukrepa potekla, ali dokler bo trajal sodni postopek, če se je že začel.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, lahko vložijo pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001.

---

(1)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

(2)  UL L 70, 11.3.2014, str. 1.

(3)  UL L 67, 12.3.2016, str. 18.

(4)  UL L 296, 21.9.2004, str. 16.

---

Evropska komisija

| 12.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 97/19 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 97/19

---

Menjalni tečaji eura (1)

11. marca 2016

(2016/C 97/07)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1090 |
| JPY | japonski jen | 126,17 |
| DKK | danska krona | 7,4598 |
| GBP | funt šterling | 0,77595 |
| SEK | švedska krona | 9,3090 |
| CHF | švicarski frank | 1,0948 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 9,4360 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 27,059 |
| HUF | madžarski forint | 310,28 |
| PLN | poljski zlot | 4,3099 |
| RON | romunski leu | 4,4669 |
| TRY | turška lira | 3,1888 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4766 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4698 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6069 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6578 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5271 |
| KRW | južnokorejski won | 1 319,89 |
| ZAR | južnoafriški rand | 16,9023 |
| CNY | kitajski juan | 7,2119 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5745 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 484,63 |
| MYR | malezijski ringit | 4,5331 |
| PHP | filipinski peso | 51,565 |
| RUB | ruski rubelj | 77,4590 |
| THB | tajski bat | 38,937 |
| BRL | brazilski real | 4,0401 |
| MXN | mehiški peso | 19,6852 |
| INR | indijska rupija | 74,3170 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1090

JPY

japonski jen

126,17

DKK

danska krona

7,4598

GBP

funt šterling

0,77595

SEK

švedska krona

9,3090

CHF

švicarski frank

1,0948

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

9,4360

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

27,059

HUF

madžarski forint

310,28

PLN

poljski zlot

4,3099

RON

romunski leu

4,4669

TRY

turška lira

3,1888

AUD

avstralski dolar

1,4766

CAD

kanadski dolar

1,4698

HKD

hongkonški dolar

8,6069

NZD

novozelandski dolar

1,6578

SGD

singapurski dolar

1,5271

KRW

južnokorejski won

1 319,89

ZAR

južnoafriški rand

16,9023

CNY

kitajski juan

7,2119

HRK

hrvaška kuna

7,5745

IDR

indonezijska rupija

14 484,63

MYR

malezijski ringit

4,5331

PHP

filipinski peso

51,565

RUB

ruski rubelj

77,4590

THB

tajski bat

38,937

BRL

brazilski real

4,0401

MXN

mehiški peso

19,6852

INR

indijska rupija

74,3170

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 12.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 97/20 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 97/20

---

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku

(2016/C 97/08)

Eurokovanci, namenjeni obtoku, so zakonito plačilno sredstvo na celotnem euroobmočju. Komisija objavi opis motivov vseh novih eurokovancev, da bi z njim seznanila javnost in vse, ki s kovanci rokujejo (1). V skladu s sklepi Sveta z dne 10. februarja 2009 (2) lahko države članice euroobmočja in države, ki so z Evropsko unijo sklenile monetarni sporazum o izdaji eurokovancev, izdajo obtoku namenjene spominske eurokovance, če izpolnjujejo določene pogoje, zlasti da uporabijo samo kovanec v vrednosti 2 EUR. Takšni kovanci imajo enake tehnične lastnosti kot ostali dvoeurski kovanci, le da je na nacionalni strani kovanca vgraviran spominski motiv z velikim simbolnim pomenom v nacionalnem ali evropskem merilu.

Država izdajateljica
  : Slovenija

Priložnostni motiv
  : 25. obletnica osamosvojitve Republike Slovenije

Opis motiva
  : Preko levega dela jedra je poševna črta. Desno zgoraj je napis „25 LET“, pod njim pa napis „REPUBLIKA SLOVENIJA“. Pot tema napisoma je reproduciran izvirni Prešernov zapis „dočákat‘ dan“ iz slovenske himne Zdravljica. Na dnu jedra je letnica „2016“.

Na obročku je dvanajst zvezd evropske zastave.

Obseg izdaje
  : 1 000 000 kovancev

Datum izdaje
  : junij 2016

---

(1)  Za vse motive na nacionalnih straneh kovancev, ki so bili izdani leta 2002, glej UL C 373, 28.12.2001, str. 1.

(2)  Glej sklepe Sveta za ekonomske in finančne zadeve z dne 10. februarja 2009 in Priporočilo Komisije z dne 19. decembra 2008 o skupnih smernicah za nacionalne strani in izdajo eurokovancev, namenjenih obtoku (UL L 9, 14.1.2009, str. 52).

---

| 12.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 97/21 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 97/21

---

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku

(2016/C 97/09)

Eurokovanci, namenjeni obtoku, so zakonito plačilno sredstvo na celotnem euroobmočju. Komisija objavi opis motivov vseh novih eurokovancev, da bi z njim seznanila javnost in vse, ki s kovanci rokujejo (1). V skladu s sklepi Sveta z dne 10. februarja 2009 (2) lahko države članice euroobmočja in države, ki so z Evropsko unijo sklenile monetarni sporazum o izdaji eurokovancev, izdajo obtoku namenjene spominske eurokovance, če izpolnjujejo določene pogoje, zlasti da uporabijo samo kovanec v vrednosti 2 EUR. Takšni kovanci imajo enake tehnične lastnosti kot ostali dvoeurski kovanci, le da je na nacionalni strani kovanca vgraviran spominski motiv z velikim simbolnim pomenom v nacionalnem ali evropskem merilu.

Država izdajateljica
  : Portugalska

Priložnostni motiv
  : 50. obletnica prvega mostu, ki je povezal oba bregova reke Tejo

Opis motiva
  : Motiv prikazuje podobo mostu. Zgoraj desno je napis „PORTUGAL“. Spodaj desno so drug pod drugim napisi „PONTE“, „25 DE ABRIL“, „1966“ in „2016“. Spodaj levo je oznaka kovnice „INCM“, v sredini spodaj pa je ime oblikovalca „JOSÉ AURÉLIO“.

Na obročku je dvanajst zvezd evropske zastave.

Obseg izdaje
  : 500 000 kovancev

Datum izdaje
  : julij 2016

---

(1)  Za vse motive na nacionalnih straneh kovancev, ki so bili izdani leta 2002, glej UL C 373, 28.12.2001, str. 1.

(2)  Glej sklepe Sveta za ekonomske in finančne zadeve z dne 10. februarja 2009 in Priporočilo Komisije z dne 19. decembra 2008 o skupnih smernicah za nacionalne strani in izdajo eurokovancev, namenjenih obtoku (UL L 9, 14.1.2009, str. 52).

---

| 12.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 97/22 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 97/22

---

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku

(2016/C 97/10)

Eurokovanci, namenjeni obtoku, so zakonito plačilno sredstvo na celotnem euroobmočju. Komisija objavi opis motivov vseh novih eurokovancev, da bi z njim seznanila javnost in vse, ki s kovanci rokujejo (1). V skladu s sklepi Sveta z dne 10. februarja 2009 (2) lahko države članice euroobmočja in države, ki so z Evropsko unijo sklenile monetarni sporazum o izdaji eurokovancev, izdajo obtoku namenjene spominske eurokovance, če izpolnjujejo določene pogoje, zlasti da uporabijo samo kovanec v vrednosti 2 EUR. Takšni kovanci imajo enake tehnične lastnosti kot ostali dvoeurski kovanci, le da je na nacionalni strani kovanca vgraviran spominski motiv z velikim simbolnim pomenom v nacionalnem ali evropskem merilu.

Država izdajateljica
  : Portugalska

Priložnostni motiv
  : Portugalsko moštvo, ki se bo udeležilo olimpijskih iger v Riu leta 2016

Opis motiva
  : Motiv prikazuje vizualno kompozicijo, ki temelji na znanem umetniškem delu avtorice Joanne Vasconcelos „Viansko srce“, ki ga je navdihnil tradicionalni nakit s severa Portugalske (okrog mesta Viana do Castelo). Simbolizira podporo Portugalcev nacionalnemu moštvu ob olimpijskih igrah. Na levi in desni strani sta polkrožna napisa „JOANA VASCONCELOS“ in „EQUIPA OLÍMPICA DE PORTUGAL 2016“. Spodaj je oznaka kovnice „INCM“.

Na obročku je dvanajst zvezd evropske zastave.

Obseg izdaje
  : 650 000 kovancev

Datum izdaje
  : marec 2016

---

(1)  Za vse motive na nacionalnih straneh kovancev, ki so bili izdani leta 2002, glej UL C 373, 28.12.2001, str. 1.

(2)  Glej sklepe Sveta za ekonomske in finančne zadeve z dne 10. februarja 2009 in Priporočilo Komisije z dne 19. decembra 2008 o skupnih smernicah za nacionalne strani in izdajo eurokovancev, namenjenih obtoku (UL L 9, 14.1.2009, str. 52).

---

Evropski odbor za sistemska tveganja

| 12.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 97/23 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 97/23

---

SKLEP EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA

z dne 11. decembra 2015

o ocenjevanju pomembnosti tretjih držav za bančni sistem Unije v povezavi s priznavanjem in določanjem stopenj proticikličnega blažilnika

(ESRB/2015/3)

(2016/C 97/11)

SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (1) ter zlasti člena 3(2)(a) in (b) in člena 15 Uredbe,

ob upoštevanju Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (2) ter zlasti člena 138 Direktive,

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 680/2014 z dne 16. aprila 2014 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi z nadzorniškim poročanjem institucij v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ter zlasti prilog I in II k Uredbi,

ob upoštevanju Sklepa ESRB/2015/2 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 21. julija 2015 o zagotavljanju in zbiranju informacij za makrobonitetni nadzor nad finančnim sistemom v Uniji in razveljavitvi Sklepa ESRB/2011/6 (4),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je odgovoren za izvajanje makrobonitetnega nadzora, da bi pripomogel k preprečitvi ali ublažitvi sistemskih tveganj v Uniji. |
| --- | --- |

(1)

Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je odgovoren za izvajanje makrobonitetnega nadzora, da bi pripomogel k preprečitvi ali ublažitvi sistemskih tveganj v Uniji.

| (2) | Za izvajanje svojih odgovornosti mora ESRB ocenjevati makrobonitetna tveganja, ki izvirajo iz gibanj v Uniji in v tretjih državah. Taka tveganja lahko izhajajo iz čezmejnih izpostavljenosti bančnega sistema Unije do tretjih držav, ki lahko predstavljajo kanal za prenos škodljivih vplivov v Unijo. Zlasti bi lahko prekomerna kreditna rast v posamezni tretji državi, če je ne bi obravnavali ukrepi makrobonitetne politike te države, povzročila velike izgube za bančni sektor v Uniji in na koncu ogrozila finančno stabilnost v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Za izvajanje svojih odgovornosti mora ESRB ocenjevati makrobonitetna tveganja, ki izvirajo iz gibanj v Uniji in v tretjih državah. Taka tveganja lahko izhajajo iz čezmejnih izpostavljenosti bančnega sistema Unije do tretjih držav, ki lahko predstavljajo kanal za prenos škodljivih vplivov v Unijo. Zlasti bi lahko prekomerna kreditna rast v posamezni tretji državi, če je ne bi obravnavali ukrepi makrobonitetne politike te države, povzročila velike izgube za bančni sektor v Uniji in na koncu ogrozila finančno stabilnost v Uniji.

| (3) | Člen 138 Direktive 2013/36/EU daje ESRB posebno pooblastilo za obravnavo tveganj, ki izhajajo iz prekomerne kreditne rasti v tretjih državah. Natančneje, kadar ESRB oceni, da so sprejeti ukrepi organov v tretji državi nezadostni, lahko ukrepa za zaščito bančnega sektorja Unije pred tveganji, ki izvirajo iz prekomerne kreditne rasti v tej tretji državi. Zlasti lahko ESRB v obliki priporočila imenovanim organom v Uniji da smernice glede ustrezne stopnje proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do tretjih držav. |
| --- | --- |

(3)

Člen 138 Direktive 2013/36/EU daje ESRB posebno pooblastilo za obravnavo tveganj, ki izhajajo iz prekomerne kreditne rasti v tretjih državah. Natančneje, kadar ESRB oceni, da so sprejeti ukrepi organov v tretji državi nezadostni, lahko ukrepa za zaščito bančnega sektorja Unije pred tveganji, ki izvirajo iz prekomerne kreditne rasti v tej tretji državi. Zlasti lahko ESRB v obliki priporočila imenovanim organom v Uniji da smernice glede ustrezne stopnje proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do tretjih držav.

| (4) | Za izvajanje tega pooblastila je treba določiti tretje države, do katerih ima bančni sistem Unije pomembne izpostavljenosti (v nadaljnjem besedilu: pomembne tretje države). Vpliv, ki bi ga prekomerna kreditna rast v posamezni tretji državi lahko imela na bančni sistem Unije, je odvisen od velikosti in narave izpostavljenosti bank s sedežem v Uniji do te tretje države. Ker ESRB nima zmožnosti za spremljanje gibanj v vseh tretjih državah na svetu, meni, da lahko pooblastilo iz člena 138 Direktive 2013/36/EU najbolje izvaja s spremljanjem znakov prekomerne kreditne rasti samo v tistih tretjih državah, do katerih ima bančni sistem Unije izpostavljenosti, ki so pomembne. |
| --- | --- |

(4)

Za izvajanje tega pooblastila je treba določiti tretje države, do katerih ima bančni sistem Unije pomembne izpostavljenosti (v nadaljnjem besedilu: pomembne tretje države). Vpliv, ki bi ga prekomerna kreditna rast v posamezni tretji državi lahko imela na bančni sistem Unije, je odvisen od velikosti in narave izpostavljenosti bank s sedežem v Uniji do te tretje države. Ker ESRB nima zmožnosti za spremljanje gibanj v vseh tretjih državah na svetu, meni, da lahko pooblastilo iz člena 138 Direktive 2013/36/EU najbolje izvaja s spremljanjem znakov prekomerne kreditne rasti samo v tistih tretjih državah, do katerih ima bančni sistem Unije izpostavljenosti, ki so pomembne.

| (5) | ESRB namerava za določitev pomembnih tretjih držav uporabiti nadzorniške podatke, ki jih zbira Evropski bančni organ (EBA) v skladu s Sklepom EBA/DC/2015/130 Evropskega bančnega organa z dne 23. septembra 2015 (5). Sklep EBA/DC/2015/130 določa podrobne informacije o izpostavljenostih v bančni knjigi vzorca največjih 191 bank v Uniji do vseh tretjih držav na svetovni ravni. Čeprav podatki ne vključujejo izpostavljenosti v trgovalni knjigi in ne zajemajo vseh bank v Uniji, ESRB meni, da so primerni za potrebe določitve pomembnih tretjih držav. Ocenjuje se, da je osredotočanje na izpostavljenosti v bančni knjigi primerno, ker te predstavljajo večino izpostavljenosti. Poleg tega je zaradi dogovorov o pobotu ter uporabe med drugim izvedenih finančnih instrumentov in kratkih pozicij izpostavljenost v trgovalni knjigi težko pripisati posamezni tretji državi. Ocenjuje se, da je osredotočanje na vzorec največjih bank primerno, ker imajo te banke običajno največji obseg čezmejne dejavnosti in so zato to banke, ki bi bile najbolj prizadete, če se prekomerna kreditna rast v tretji državi ne bi obravnavala. V letu 2014 je 191 bank iz vzorca predstavljalo okoli 92 % celotnih sredstev bančnega sistema Unije. Ker ESRB za določitev pomembnih tretjih držav ne potrebuje podatkov o izpostavljenostih po posameznih bankah, namerava od organa EBA zahtevati podatke, zbrane v skladu s Sklepom EBA/DC/2015/130, agregirane na ravni države. Take zahteve za podatke ureja Sklep ESRB/2015/2. |
| --- | --- |

(5)

ESRB namerava za določitev pomembnih tretjih držav uporabiti nadzorniške podatke, ki jih zbira Evropski bančni organ (EBA) v skladu s Sklepom EBA/DC/2015/130 Evropskega bančnega organa z dne 23. septembra 2015 (5). Sklep EBA/DC/2015/130 določa podrobne informacije o izpostavljenostih v bančni knjigi vzorca največjih 191 bank v Uniji do vseh tretjih držav na svetovni ravni. Čeprav podatki ne vključujejo izpostavljenosti v trgovalni knjigi in ne zajemajo vseh bank v Uniji, ESRB meni, da so primerni za potrebe določitve pomembnih tretjih držav. Ocenjuje se, da je osredotočanje na izpostavljenosti v bančni knjigi primerno, ker te predstavljajo večino izpostavljenosti. Poleg tega je zaradi dogovorov o pobotu ter uporabe med drugim izvedenih finančnih instrumentov in kratkih pozicij izpostavljenost v trgovalni knjigi težko pripisati posamezni tretji državi. Ocenjuje se, da je osredotočanje na vzorec največjih bank primerno, ker imajo te banke običajno največji obseg čezmejne dejavnosti in so zato to banke, ki bi bile najbolj prizadete, če se prekomerna kreditna rast v tretji državi ne bi obravnavala. V letu 2014 je 191 bank iz vzorca predstavljalo okoli 92 % celotnih sredstev bančnega sistema Unije. Ker ESRB za določitev pomembnih tretjih držav ne potrebuje podatkov o izpostavljenostih po posameznih bankah, namerava od organa EBA zahtevati podatke, zbrane v skladu s Sklepom EBA/DC/2015/130, agregirane na ravni države. Take zahteve za podatke ureja Sklep ESRB/2015/2.

| (6) | ESRB bo pomembne tretje države določil na podlagi treh mer izpostavljenosti: tveganju prilagojenih sredstev, originalne izpostavljenosti in neplačanih izpostavljenosti v razmerju do tretjih držav. Glavni namen uporabe več mer je upoštevati celovito sliko narave izpostavljenosti do tretjih držav. Če bi se osredotočili samo na tveganju prilagojena sredstva, bi lahko prišlo do tega, da se pomembne izpostavljenosti z nizkimi utežmi tveganja ne bi ustrezno upoštevale. Originalna izpostavljenost to popravi, ker zajame velikost izpostavljenosti pred uporabo uteži tveganja. Neplačane izpostavljenosti pa so namenjene za zajetje tistih izpostavljenosti, ki za banke predstavljajo večje kreditno tveganje. |
| --- | --- |

(6)

ESRB bo pomembne tretje države določil na podlagi treh mer izpostavljenosti: tveganju prilagojenih sredstev, originalne izpostavljenosti in neplačanih izpostavljenosti v razmerju do tretjih držav. Glavni namen uporabe več mer je upoštevati celovito sliko narave izpostavljenosti do tretjih držav. Če bi se osredotočili samo na tveganju prilagojena sredstva, bi lahko prišlo do tega, da se pomembne izpostavljenosti z nizkimi utežmi tveganja ne bi ustrezno upoštevale. Originalna izpostavljenost to popravi, ker zajame velikost izpostavljenosti pred uporabo uteži tveganja. Neplačane izpostavljenosti pa so namenjene za zajetje tistih izpostavljenosti, ki za banke predstavljajo večje kreditno tveganje.

| (7) | ESRB tretjo državo običajno opredeli kot pomembno, kadar znašajo izpostavljenosti bančnega sistema Unije do te tretje države najmanj 1 % po najmanj eni od treh zgoraj navedenih mer. Ravni lastniškega kapitala bank glede na njihova sredstva so običajno nizke v primerjavi z nebančnimi družbami. To pomeni, da lahko tudi pri izpostavljenostih, ki so v primerjavi z velikostjo bilance stanja banke videti majhne, izgube dosežejo ravni, ki ogrozijo kapitalsko ustreznost bank in/ali v javnosti ustvarijo dvom glede njihove kapitalske ustreznosti. To bi narekovalo določitev nizkega praga, saj lahko negativna gibanja v posamezni tretji državi pomembno vplivajo na stanje kapitala bank. Hkrati prag za določitev pomembnih tretjih držav ne bi smel upoštevati tretjih držav, do katerih je izpostavljena samo ena država članica, razen če so take izpostavljenosti dovolj velike, da pomenijo tveganje za Unijo in ne zgolj za to posamezno državo članico. Za zmanjšanje števila takih primerov bi bilo treba določiti visok prag, ki bi zagotovil, da se zajamejo samo največje izpostavljenosti vseh držav članic. ESRB meni, da se s pragom na ravni 1 % skupne izpostavljenosti doseže pravo ravnotežje med zgoraj navedenima želenima rezultatoma. |
| --- | --- |

(7)

ESRB tretjo državo običajno opredeli kot pomembno, kadar znašajo izpostavljenosti bančnega sistema Unije do te tretje države najmanj 1 % po najmanj eni od treh zgoraj navedenih mer. Ravni lastniškega kapitala bank glede na njihova sredstva so običajno nizke v primerjavi z nebančnimi družbami. To pomeni, da lahko tudi pri izpostavljenostih, ki so v primerjavi z velikostjo bilance stanja banke videti majhne, izgube dosežejo ravni, ki ogrozijo kapitalsko ustreznost bank in/ali v javnosti ustvarijo dvom glede njihove kapitalske ustreznosti. To bi narekovalo določitev nizkega praga, saj lahko negativna gibanja v posamezni tretji državi pomembno vplivajo na stanje kapitala bank. Hkrati prag za določitev pomembnih tretjih držav ne bi smel upoštevati tretjih držav, do katerih je izpostavljena samo ena država članica, razen če so take izpostavljenosti dovolj velike, da pomenijo tveganje za Unijo in ne zgolj za to posamezno državo članico. Za zmanjšanje števila takih primerov bi bilo treba določiti visok prag, ki bi zagotovil, da se zajamejo samo največje izpostavljenosti vseh držav članic. ESRB meni, da se s pragom na ravni 1 % skupne izpostavljenosti doseže pravo ravnotežje med zgoraj navedenima želenima rezultatoma.

| (8) | ESRB bo pripravil seznam pomembnih tretjih držav in ga vsako leto posodobil na podlagi meril, ki urejajo dodajanje držav na seznam in črtanje držav s tega seznama. Izpostavljenosti bank se v času spreminjajo ter odražajo ciklična in strukturna gibanja ekonomske in finančne integracije v svetu. Postopek določanja pomembnih tretjih držav mora upoštevati te spremembe. Za ta namen so bila opredeljena merila, ki urejajo dodajanje držav na seznam pomembnih tretjih držav in črtanje držav s seznama. Zasnovana so tako, da so: (a) konservativna – tretjo državo je lažje dodati na seznam kot jo z njega črtati; in (b) pregledna – merila za dodajanje držav na seznam in črtanje držav s seznama temeljijo na enostavnih pravilih. Poleg tega lahko ESRB pri ugotavljanju, ali je tretja država pomembna za bančni sektor Unije, uporabi diskrecijsko pravico. Ta diskrecijska pravica se bo najverjetneje uporabila v primerih, ko bo tretja država na meji izpolnjevanja meril pomembnosti. |
| --- | --- |

(8)

ESRB bo pripravil seznam pomembnih tretjih držav in ga vsako leto posodobil na podlagi meril, ki urejajo dodajanje držav na seznam in črtanje držav s tega seznama. Izpostavljenosti bank se v času spreminjajo ter odražajo ciklična in strukturna gibanja ekonomske in finančne integracije v svetu. Postopek določanja pomembnih tretjih držav mora upoštevati te spremembe. Za ta namen so bila opredeljena merila, ki urejajo dodajanje držav na seznam pomembnih tretjih držav in črtanje držav s seznama. Zasnovana so tako, da so: (a) konservativna – tretjo državo je lažje dodati na seznam kot jo z njega črtati; in (b) pregledna – merila za dodajanje držav na seznam in črtanje držav s seznama temeljijo na enostavnih pravilih. Poleg tega lahko ESRB pri ugotavljanju, ali je tretja država pomembna za bančni sektor Unije, uporabi diskrecijsko pravico. Ta diskrecijska pravica se bo najverjetneje uporabila v primerih, ko bo tretja država na meji izpolnjevanja meril pomembnosti.

| (9) | Splošni odbor bo pozvan, da po pisnem postopku odobri vsako spremembo seznama pomembnih tretjih držav. V primeru ugovora bo splošni odbor glasoval. Sekretariat ESRB bo vsako leto pripravil osnutek seznama pomembnih tretjih držav ob uporabi meril za dodajanje in črtanje. Svetovalni tehnični odbor bo lahko uporabil diskrecijsko pravico in spremenil osnutek seznama pred predložitvijo splošnemu odboru. |
| --- | --- |

(9)

Splošni odbor bo pozvan, da po pisnem postopku odobri vsako spremembo seznama pomembnih tretjih držav. V primeru ugovora bo splošni odbor glasoval. Sekretariat ESRB bo vsako leto pripravil osnutek seznama pomembnih tretjih držav ob uporabi meril za dodajanje in črtanje. Svetovalni tehnični odbor bo lahko uporabil diskrecijsko pravico in spremenil osnutek seznama pred predložitvijo splošnemu odboru.

| (10) | Pomembne tretje države, določene v skladu s tem sklepom, bo spremljal sekretariat ESRB. Druge tretje države bodo morda spremljale druge jurisdikcije v Uniji v odvisnosti od pomembnosti teh tretjih držav za domači bančni sistem posamezne države članice. Strokovno znanje, pridobljeno pri prikazu tveganj in preteklem delu v zvezi s proticikličnim kapitalskim blažilnikom, se bo uporabilo za določitev kazalnikov, ki so bolj relevantni za zgodnje ugotavljanje prekomerne kreditne rasti. |
| --- | --- |

(10)

Pomembne tretje države, določene v skladu s tem sklepom, bo spremljal sekretariat ESRB. Druge tretje države bodo morda spremljale druge jurisdikcije v Uniji v odvisnosti od pomembnosti teh tretjih držav za domači bančni sistem posamezne države članice. Strokovno znanje, pridobljeno pri prikazu tveganj in preteklem delu v zvezi s proticikličnim kapitalskim blažilnikom, se bo uporabilo za določitev kazalnikov, ki so bolj relevantni za zgodnje ugotavljanje prekomerne kreditne rasti.

| (11) | ESRB je na začetku kot pomembne določil šest tretjih držav, in sicer na podlagi nadzorniških podatkov z referenčnim datumom 30. junija 2014. Tretje države, ki so na začetku določene kot pomembne, so Federativna republika Brazilija, Posebno upravno območje Ljudske republike Kitajske Hongkong, Ljudska republika Kitajska, Republika Turčija, Ruska federacija in Združene države Amerike. Spremembe tega seznama pomembnih tretjih držav je treba objaviti na spletni strani ESRB. |
| --- | --- |

(11)

ESRB je na začetku kot pomembne določil šest tretjih držav, in sicer na podlagi nadzorniških podatkov z referenčnim datumom 30. junija 2014. Tretje države, ki so na začetku določene kot pomembne, so Federativna republika Brazilija, Posebno upravno območje Ljudske republike Kitajske Hongkong, Ljudska republika Kitajska, Republika Turčija, Ruska federacija in Združene države Amerike. Spremembe tega seznama pomembnih tretjih držav je treba objaviti na spletni strani ESRB.

| (12) | Prvi pregled seznama pomembnih tretjih držav, kakor jih določi ESRB, se bo izvedel v drugem četrtletju leta 2017 ob uporabi nadzorniških podatkov z referenčnim datumom 31. decembra 2016. Pri tem se upošteva, da je za uporabo meril za dodajanje treba imeti zadostne podatke. Ker ne bo zadostnih podatkov za uporabo meril za črtanje, se bo pri tem prvem pregledu obravnavalo samo morebitno dodajanje držav na seznam pomembnih tretjih držav. |
| --- | --- |

(12)

Prvi pregled seznama pomembnih tretjih držav, kakor jih določi ESRB, se bo izvedel v drugem četrtletju leta 2017 ob uporabi nadzorniških podatkov z referenčnim datumom 31. decembra 2016. Pri tem se upošteva, da je za uporabo meril za dodajanje treba imeti zadostne podatke. Ker ne bo zadostnih podatkov za uporabo meril za črtanje, se bo pri tem prvem pregledu obravnavalo samo morebitno dodajanje držav na seznam pomembnih tretjih držav.

| (13) | Naslednji pregledi seznama pomembnih tretjih držav se bodo izvedli ob uporabi nadzorniških podatkov z referenčnim datumom 31. decembra vsakega zadevnega koledarskega leta. Ko bodo na voljo zadostni podatki za uporabo meril za črtanje, se bo pri naslednjih pregledih obravnavalo tudi morebitno črtanje držav s seznama pomembnih tretjih držav – |
| --- | --- |

(13)

Naslednji pregledi seznama pomembnih tretjih držav se bodo izvedli ob uporabi nadzorniških podatkov z referenčnim datumom 31. decembra vsakega zadevnega koledarskega leta. Ko bodo na voljo zadostni podatki za uporabo meril za črtanje, se bo pri naslednjih pregledih obravnavalo tudi morebitno črtanje držav s seznama pomembnih tretjih držav –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Področje uporabe

Ta sklep opredeljuje postopke ESRB za ocenjevanje pomembnosti tretjih držav za bančni sektor Unije v povezavi s priznavanjem in določanjem stopenj proticikličnega blažilnika v skladu z Direktivo 2013/36/EU.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „stopnja proticikličnega blažilnika“ ima enak pomen kot v členu 128(7) Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(a)

„stopnja proticikličnega blažilnika“ ima enak pomen kot v členu 128(7) Direktive 2013/36/EU;

| (b) | „izpostavljenost“ ima enak pomen kot v členu 5(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6); |
| --- | --- |

(b)

„izpostavljenost“ ima enak pomen kot v členu 5(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6);

| (c) | „spremljanje s strani sekretariata ESRB“ pomeni dejavnosti sekretariata ESRB, ki obsegajo upravljanje, vodenje in redno posodabljanje niza kazalnikov in kvantitativnih orodij za opozarjanje na morebitno prekomerno kreditno rast v pomembnih tretjih državah; |
| --- | --- |

(c)

„spremljanje s strani sekretariata ESRB“ pomeni dejavnosti sekretariata ESRB, ki obsegajo upravljanje, vodenje in redno posodabljanje niza kazalnikov in kvantitativnih orodij za opozarjanje na morebitno prekomerno kreditno rast v pomembnih tretjih državah;

| (d) | „tretja država“ ima enak pomen kot v točki 1(g) oddelka 2 Priporočila ESRB/2015/1. |
| --- | --- |

(d)

„tretja država“ ima enak pomen kot v točki 1(g) oddelka 2 Priporočila ESRB/2015/1.

Člen 3

Zbiranje podatkov

1.   Sekretariat ESRB za potrebe ocenjevanja, katere tretje države so pomembne za bančni sektor Unije, in v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1092/2010 zahteva od organa EBA agregirane nadzorniške podatke, kakor so določeni v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014, ki jih organ EBA zbira v skladu s Sklepom EBA/DC/2015/130.

2.   Pri ocenjevanju, ali je tretja država pomembna za bančni sektor Unije, se upoštevajo naslednje mere:

| (a) | zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(a)

zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti;

| (b) | originalne izpostavljenosti in |
| --- | --- |

(b)

originalne izpostavljenosti in

| (c) | neplačane izpostavljenosti. |
| --- | --- |

(c)

neplačane izpostavljenosti.

3.   ESRB zlasti za vsako zadevno tretjo državo četrtletno zbere naslednje podatkovne točke nadzorniških podatkov iz odstavka 1:

| (a) | predloga C 09.01: presek vrstic 070, 080, 090, 100, 110, 120, 130, 140, 150 in 160 in stolpcev 010, 020 in 080 ter |
| --- | --- |

(a)

predloga C 09.01: presek vrstic 070, 080, 090, 100, 110, 120, 130, 140, 150 in 160 in stolpcev 010, 020 in 080 ter

| (b) | predloga C 09.02: presek vrstic 030, 060 in 140 in stolpcev 010, 030 in 110. |
| --- | --- |

(b)

predloga C 09.02: presek vrstic 030, 060 in 140 in stolpcev 010, 030 in 110.

4.   Sekretariat ESRB vzpostavi stik z organom EBA v zvezi s predložitvijo podatkovnih točk iz odstavka 3 in morebitnimi prihodnjimi spremembami predlog za poročanje.

Člen 4

Ocenjevanje pomembnosti

1.   Tretja država se določi kot pomembna za bančni sektor Unije in doda na seznam pomembnih tretjih držav v naslednjih primerih:

| (a) | aritmetična sredina izpostavljenosti do tretje države v osmih četrtletjih pred referenčnim datumom je znašala najmanj 1 % po najmanj eni meri iz člena 3(2) in |
| --- | --- |

(a)

aritmetična sredina izpostavljenosti do tretje države v osmih četrtletjih pred referenčnim datumom je znašala najmanj 1 % po najmanj eni meri iz člena 3(2) in

| (b) | izpostavljenosti v vsakem od zadnjih dveh četrtletij pred referenčnim datumom so znašale najmanj 1 % po najmanj eni meri iz člena 3(2). |
| --- | --- |

(b)

izpostavljenosti v vsakem od zadnjih dveh četrtletij pred referenčnim datumom so znašale najmanj 1 % po najmanj eni meri iz člena 3(2).

2.   Država se črta s seznama pomembnih tretjih držav, kadar:

| (a) | je aritmetična sredina izpostavljenosti do te države v 12 četrtletjih pred referenčnim datumom znašala manj kot 1 % po vseh merah iz člena 3(2) in |
| --- | --- |

(a)

je aritmetična sredina izpostavljenosti do te države v 12 četrtletjih pred referenčnim datumom znašala manj kot 1 % po vseh merah iz člena 3(2) in

| (b) | so izpostavljenosti v vsakem od zadnjih dveh četrtletij pred referenčnim datumom znašale manj kot 1 % po vseh merah iz člena 3(2). |
| --- | --- |

(b)

so izpostavljenosti v vsakem od zadnjih dveh četrtletij pred referenčnim datumom znašale manj kot 1 % po vseh merah iz člena 3(2).

3.   Tretjo državo, ki se na podlagi meril iz odstavka 1 določi kot pomembna za bančni sektor Unije, spremlja sekretariat ESRB.

4.   Sekretariat ESRB vsako leto pregleda seznam pomembnih tretjih držav in predloži predlog svetovalnemu tehničnemu odboru. Ta predlog temelji na zbranih nadzorniških podatkih za zadnjih 12 četrtletij pred 31. decembrom zadevnega koledarskega leta. Predlog se predloži svetovalnemu tehničnemu odboru do 30. junija zadevnega leta. Svetovalni tehnični odbor lahko uporabi diskrecijsko pravico in spremeni predlog, preden ga predloži v odobritev splošnemu odboru, zlasti v primerih, ko je ESRB izdal priporočilo v skladu s členom 138 Direktive 2013/36/EU in je treba tretjo državo, na katero se to priporočilo nanaša, črtati s seznama pomembnih tretjih držav.

5.   Splošni odbor sprejme odločitev o spremembah seznama pomembnih tretjih držav na podlagi predloga svetovalnega tehničnega odbora. Vse spremembe seznama pomembnih tretjih držav se objavijo na spletni strani ESRB.

Člen 5

Prehodni določbi

1.   Začetni seznam pomembnih tretjih držav, pripravljen na podlagi referenčnih podatkov za drugo četrtletje leta 2014, sestavljajo Federativna republika Brazilija, Posebno upravno območje Ljudske republike Kitajske Hongkong, Ljudska republika Kitajska, Republika Turčija, Ruska federacija in Združene države Amerike.

2.   Pri pregledu seznama pomembnih tretjih držav v letu 2017, pri katerem se uporabijo nadzorniški podatki z referenčnim datumom 31. decembra 2016, se ne uporabijo merila za črtanje držav s seznama, določena v členu 4(2).

Člen 6

Začetek veljavnosti

Ta sklep se uporablja od 1. januarja 2016.

V Frankfurtu na Majni, 11. decembra 2015

Predsednik ESRB

Mario DRAGHI

---

(1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

1

(2)  UL L 176, 27.6.2013, str. 338.

2

(3)  UL L 191, 28.6.2014, str. 1.

3

(4)  UL C 394, 27.11.2015, str. 4.

4

(5)  Decision EBA/DC/2015/130 of the European Banking Authority of 23 September 2015 on reporting by competent authorities to the EBA (Sklep EBA/DC/2015/130 Evropskega bančnega organa z dne 23. septembra 2015 o poročanju pristojnih organov organu EBA); objavljeno na spletni strani organa EBA na naslovu www.eba.europa.eu

5

Decision EBA/DC/2015/130 of the European Banking Authority of 23 September 2015 on reporting by competent authorities to the EBA

(6)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

6

---

| 12.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 97/28 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 97/28

---

SKLEP EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA

z dne 16. decembra 2015

o okviru za koordinacijo uradnih obvestil ustreznih organov o nacionalnih ukrepih makrobonitetne politike in izdaje mnenj in priporočil s strani ESRB ter razveljavitvi Sklepa ESRB/2014/2

(ESRB/2015/4)

(2016/C 97/12)

SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (1) ter zlasti člena 3 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (2) ter zlasti člena 458 Uredbe,

ob upoštevanju Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (3) ter zlasti členov 133, 134, 138 in 139 Direktive,

ob upoštevanju Priporočila ESRB/2015/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 11. decembra 2015 o priznavanju in določanju stopenj proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do tretjih držav (4) ter zlasti priporočila A, priporočila B(3) in priporočila C Priporočila,

ob upoštevanju Priporočila ESRB/2015/2 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 15. decembra 2015 o ocenjevanju čezmejnih učinkov ukrepov makrobonitetne politike in njihovi prostovoljni vzajemnosti (5) ter zlasti priporočil B in D Priporočila,

ob upoštevanju Sklepa ESRB/2011/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 20. Januarja 2011 o sprejetju Poslovnika Evropskega odbora za sistemska tveganja (6) in zlasti člena 6 Sklepa,

ob upoštevanju Sklepa ESRB/2015/3 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 11. Decembra 2015 o ocenjevanju pomembnosti tretjih držav za bančni sistem Unije v povezavi s priznavanjem in določanjem stopenj proticikličnega blažilnika (7) ter zlasti člena 4 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je odgovoren za makrobonitetni nadzor v Uniji. V tej zvezi je cilj ESRB, da pripomore k preprečitvi ali ublažitvi sistemskih tveganj za finančno stabilnost v Uniji, vključno s tveganji, ki izvirajo zunaj Unije. V okviru te naloge si ESRB prizadeva za izognitev regulativni arbitraži in čezmejnim uhajanjem, in sicer z zagotavljanjem, da se v celotni Uniji za enaka tveganja uporabljajo enake ali enakovredne makrobonitetne zahteve. ESRB meni, da so za zagotavljanje učinkovitosti ukrepov makrobonitetne politike posebno pomembne tri naloge. Te naloge so določene v pravu Unije in/ali izhajajo iz Uredbe (EU) št. 1092/2010. |
| --- | --- |

(1)

Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je odgovoren za makrobonitetni nadzor v Uniji. V tej zvezi je cilj ESRB, da pripomore k preprečitvi ali ublažitvi sistemskih tveganj za finančno stabilnost v Uniji, vključno s tveganji, ki izvirajo zunaj Unije. V okviru te naloge si ESRB prizadeva za izognitev regulativni arbitraži in čezmejnim uhajanjem, in sicer z zagotavljanjem, da se v celotni Uniji za enaka tveganja uporabljajo enake ali enakovredne makrobonitetne zahteve. ESRB meni, da so za zagotavljanje učinkovitosti ukrepov makrobonitetne politike posebno pomembne tri naloge. Te naloge so določene v pravu Unije in/ali izhajajo iz Uredbe (EU) št. 1092/2010.

| (2) | Prvič, člen 133 Direktive 2013/36/EU in člen 458 Uredbe (EU) št. 575/2013 ESRB pooblaščata za ocenjevanje primernosti ukrepov makrobonitetne politike, preden jih sprejmejo države članice ali Evropska centralna banka (ECB). |
| --- | --- |

(2)

Prvič, člen 133 Direktive 2013/36/EU in člen 458 Uredbe (EU) št. 575/2013 ESRB pooblaščata za ocenjevanje primernosti ukrepov makrobonitetne politike, preden jih sprejmejo države članice ali Evropska centralna banka (ECB).

| (3) | Drugič, ESRB ocenjuje možne negativne čezmejne učinke prelivanja posebnih ukrepov makrobonitetne politike in v primeru, da od ustreznega organa, pristojnega za aktiviranje, prejme zahtevo za vzajemnost, presodi, ali bi bilo treba za posebne ukrepe makrobonitetne politike, ki jih sprejmejo države članice, zagotoviti vzajemnost v celotni Uniji v skladu z okvirom, določenim v Priporočilu ESRB/2015/2 Evropskega odbora za sistemska tveganja. V skladu s členom 134 Direktive 2013/36/EU in členom 458 Uredbe (EU) št. 575/2013 lahko države članice zaprosijo ESRB, da drugim državam članicam izda priporočila, s katerimi zahteva vzajemnost njihovih ukrepov makrobonitetne politike. ESRB lahko v skladu s svojim mandatom priporoči tudi vzajemnost ukrepov, pri katerih za vzajemnost velja nacionalna diskrecijska pravica. |
| --- | --- |

(3)

Drugič, ESRB ocenjuje možne negativne čezmejne učinke prelivanja posebnih ukrepov makrobonitetne politike in v primeru, da od ustreznega organa, pristojnega za aktiviranje, prejme zahtevo za vzajemnost, presodi, ali bi bilo treba za posebne ukrepe makrobonitetne politike, ki jih sprejmejo države članice, zagotoviti vzajemnost v celotni Uniji v skladu z okvirom, določenim v Priporočilu ESRB/2015/2 Evropskega odbora za sistemska tveganja. V skladu s členom 134 Direktive 2013/36/EU in členom 458 Uredbe (EU) št. 575/2013 lahko države članice zaprosijo ESRB, da drugim državam članicam izda priporočila, s katerimi zahteva vzajemnost njihovih ukrepov makrobonitetne politike. ESRB lahko v skladu s svojim mandatom priporoči tudi vzajemnost ukrepov, pri katerih za vzajemnost velja nacionalna diskrecijska pravica.

| (4) | Tretjič, ESRB prispeva k doseganju skladnosti stopenj proticikličnega kapitalskega blažilnika, ki se uporabljajo za izpostavljenosti do tretjih držav, v celotni Uniji. Člen 138 Direktive 2013/36/EU ga posebej pooblašča za izdajo priporočil za zagotavljanje, da take stopnje proticikličnega kapitalskega blažilnika zadostujejo za zaščito institucij Unije pred tveganjem prekomerne kreditne rasti v tretjih državah. V skladu s členom 139 Direktive 2013/36/EU lahko ESRB izda priporočila za doseganje skladnosti v vseh državah članicah, kadar izvajajo pooblastila, ki jih podeljuje navedeni člen za področje določanja in priznavanja stopenj proticikličnega kapitalskega blažilnika za izpostavljenosti do tretjih držav. |
| --- | --- |

(4)

Tretjič, ESRB prispeva k doseganju skladnosti stopenj proticikličnega kapitalskega blažilnika, ki se uporabljajo za izpostavljenosti do tretjih držav, v celotni Uniji. Člen 138 Direktive 2013/36/EU ga posebej pooblašča za izdajo priporočil za zagotavljanje, da take stopnje proticikličnega kapitalskega blažilnika zadostujejo za zaščito institucij Unije pred tveganjem prekomerne kreditne rasti v tretjih državah. V skladu s členom 139 Direktive 2013/36/EU lahko ESRB izda priporočila za doseganje skladnosti v vseh državah članicah, kadar izvajajo pooblastila, ki jih podeljuje navedeni člen za področje določanja in priznavanja stopenj proticikličnega kapitalskega blažilnika za izpostavljenosti do tretjih držav.

| (5) | ESRB je leta 2014 v povezavi s svojo prvo nalogo, da ocenjuje primernost nekaterih ukrepov makrobonitetne politike pred njihovim sprejetjem, ustanovil ocenjevalno skupino, ki je pooblaščena za analizo teh ukrepov ter pripravo mnenj in priporočil. Ker imata druga in tretja naloga ESRB več skupnih vidikov z njegovo prvo nalogo, bi bilo priporočljivo mandat sedanje ocenjevalne skupine dopolniti tako, da bi vključeval vse tri naloge. Glede na dopolnjeni mandat ocenjevalne skupine bi bilo potem treba tudi njeno sestavo spremeniti tako, da bi vključili širši obseg strokovnega znanja. Poleg tega se mora mandat nekaterih članov ocenjevalne skupine, imenovanih v skladu s Sklepom ESRB/2014/2 Evropskega odbora za sistemska tveganja (8), nadaljevati do izteka zadevnega mandata. |
| --- | --- |

(5)

ESRB je leta 2014 v povezavi s svojo prvo nalogo, da ocenjuje primernost nekaterih ukrepov makrobonitetne politike pred njihovim sprejetjem, ustanovil ocenjevalno skupino, ki je pooblaščena za analizo teh ukrepov ter pripravo mnenj in priporočil. Ker imata druga in tretja naloga ESRB več skupnih vidikov z njegovo prvo nalogo, bi bilo priporočljivo mandat sedanje ocenjevalne skupine dopolniti tako, da bi vključeval vse tri naloge. Glede na dopolnjeni mandat ocenjevalne skupine bi bilo potem treba tudi njeno sestavo spremeniti tako, da bi vključili širši obseg strokovnega znanja. Poleg tega se mora mandat nekaterih članov ocenjevalne skupine, imenovanih v skladu s Sklepom ESRB/2014/2 Evropskega odbora za sistemska tveganja (8), nadaljevati do izteka zadevnega mandata.

| (6) | Ustreznim organom se priporoča, da za to, da se ESRB omogoči opravljanje teh treh nalog, ESRB uradno obvestijo o ukrepih makrobonitetne politike, vključno s tistimi, ki presegajo zahteve, določene v pravu Unije. Te zahteve glede uradnega obveščanja so določene v členih 129(2), 130(2), 131(7) in (12), 133, 134(2), 136(7) in 160 Direktive 2013/36/EU ter v členu 99(7) in členu 458 Uredbe (EU) št. 575/2013. Poleg tega Priporočilo ESRB/2015/2 priporoča, da ustrezni organi uradno obvestijo ESRB o vseh sprejetih ukrepih makrobonitetne politike. |
| --- | --- |

(6)

Ustreznim organom se priporoča, da za to, da se ESRB omogoči opravljanje teh treh nalog, ESRB uradno obvestijo o ukrepih makrobonitetne politike, vključno s tistimi, ki presegajo zahteve, določene v pravu Unije. Te zahteve glede uradnega obveščanja so določene v členih 129(2), 130(2), 131(7) in (12), 133, 134(2), 136(7) in 160 Direktive 2013/36/EU ter v členu 99(7) in členu 458 Uredbe (EU) št. 575/2013. Poleg tega Priporočilo ESRB/2015/2 priporoča, da ustrezni organi uradno obvestijo ESRB o vseh sprejetih ukrepih makrobonitetne politike.

| (7) | Operativni postopki ocenjevalne skupine za vsako od njenih treh nalog morajo upoštevati različne roke, do katerih mora ESRB te naloge opraviti. ESRB bo mnenja ali priporočila o zadevnem ukrepu dal v enem mesecu od prejema uradnega obvestila v skladu s členom 133 Direktive 2013/36/EU in členom 458 Uredbe (EU) št. 575/2013. ESRB si bo prizadeval spremeniti Priporočilo ESRB/2015/2 v treh mesecih od prejema uradnega obvestila o teh ukrepih. Če bo ESRB menil, da je treba ukrepati v zvezi s stopnjo proticikličnega kapitalskega blažilnika, ki se uporablja za izpostavljenosti do posamezne tretje države, si bo prizadeval izdati priporočilo v treh mesecih od seznanitve z možnim tveganjem prekomerne kreditne rasti v zadevni tretji državi. |
| --- | --- |

(7)

Operativni postopki ocenjevalne skupine za vsako od njenih treh nalog morajo upoštevati različne roke, do katerih mora ESRB te naloge opraviti. ESRB bo mnenja ali priporočila o zadevnem ukrepu dal v enem mesecu od prejema uradnega obvestila v skladu s členom 133 Direktive 2013/36/EU in členom 458 Uredbe (EU) št. 575/2013. ESRB si bo prizadeval spremeniti Priporočilo ESRB/2015/2 v treh mesecih od prejema uradnega obvestila o teh ukrepih. Če bo ESRB menil, da je treba ukrepati v zvezi s stopnjo proticikličnega kapitalskega blažilnika, ki se uporablja za izpostavljenosti do posamezne tretje države, si bo prizadeval izdati priporočilo v treh mesecih od seznanitve z možnim tveganjem prekomerne kreditne rasti v zadevni tretji državi.

| (8) | Sklep ESRB/2014/2 je treba razveljaviti in nadomestiti s tem sklepom, da se vključijo dodatni nalogi ocenjevalne skupine in ustrezne spremembe njene sestave – |
| --- | --- |

(8)

Sklep ESRB/2014/2 je treba razveljaviti in nadomestiti s tem sklepom, da se vključijo dodatni nalogi ocenjevalne skupine in ustrezne spremembe njene sestave –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Področje uporabe

1.   Ta sklep vzpostavlja skupen postopkovni okvir v zvezi z izdajo mnenj in priporočil ESRB kot odziv na sprejetje ukrepov makrobonitetne politike v Uniji na področjih, opredeljenih v odstavku 2.

2.   Namen tega sklepa je zlasti določiti postopke za analizo ukrepov makrobonitetne politike in – če je primerno – za izdajo:

| (a) | priporočil in mnenj ESRB o nacionalnih ukrepih makrobonitetne politike v skladu s členom 133(14) in (15) Direktive 2013/36/EU ter členom 458(4) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(a)

priporočil in mnenj ESRB o nacionalnih ukrepih makrobonitetne politike v skladu s členom 133(14) in (15) Direktive 2013/36/EU ter členom 458(4) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (b) | sprememb Priporočila ESRB/2015/2 za vključitev dodatnih uradno sporočenih ukrepov makrobonitetne politike, za katere se priporoča vzajemnost med drugim v skladu s členom 134(4) Direktive 2013/36/EU in členom 458(8) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(b)

sprememb Priporočila ESRB/2015/2 za vključitev dodatnih uradno sporočenih ukrepov makrobonitetne politike, za katere se priporoča vzajemnost med drugim v skladu s členom 134(4) Direktive 2013/36/EU in členom 458(8) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (c) | priporočil ESRB o določanju in priznavanju posebnih stopenj proticikličnega kapitalskega blažilnika za izpostavljenosti do posameznih tretjih držav med drugim v skladu s členoma 138 in 139 Direktive 2013/36/EU (v nadaljnjem besedilu: priporočila ESRB o posebnih stopnjah proticikličnega kapitalskega blažilnika za tretje države). |
| --- | --- |

(c)

priporočil ESRB o določanju in priznavanju posebnih stopenj proticikličnega kapitalskega blažilnika za izpostavljenosti do posameznih tretjih držav med drugim v skladu s členoma 138 in 139 Direktive 2013/36/EU (v nadaljnjem besedilu: priporočila ESRB o posebnih stopnjah proticikličnega kapitalskega blažilnika za tretje države).

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „sprejetje“ ima enak pomen kot v oddelku 2(1) Priporočila ESRB/2015/2; |
| --- | --- |

1.

„sprejetje“ ima enak pomen kot v oddelku 2(1) Priporočila ESRB/2015/2;

| 2. | „stopnja proticikličnega blažilnika“ pomeni stopnjo proticikličnega blažilnika, kakor je določena v členu 128(7) Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

2.

„stopnja proticikličnega blažilnika“ pomeni stopnjo proticikličnega blažilnika, kakor je določena v členu 128(7) Direktive 2013/36/EU;

| 3. | „Darwin“ pomeni notranji sistem ESRB za upravljanje z dokumenti; |
| --- | --- |

3.

„Darwin“ pomeni notranji sistem ESRB za upravljanje z dokumenti;

| 4. | „ukrep makrobonitetne politike“ ima enak pomen kot v oddelku 2(1) Priporočila ESRB/2015/2; |
| --- | --- |

4.

„ukrep makrobonitetne politike“ ima enak pomen kot v oddelku 2(1) Priporočila ESRB/2015/2;

| 5. | „uradno obvestilo“ ima enak pomen kot v oddelku 2(1) Priporočila ESRB/2015/2; |
| --- | --- |

5.

„uradno obvestilo“ ima enak pomen kot v oddelku 2(1) Priporočila ESRB/2015/2;

| 6. | „organ, ki pošlje uradno obvestilo“ pomeni ustrezni organ, ki pošlje ESRB uradno obvestilo; |
| --- | --- |

6.

„organ, ki pošlje uradno obvestilo“ pomeni ustrezni organ, ki pošlje ESRB uradno obvestilo;

| 7. | „mnenje“ pomeni katero koli mnenje, ki ESRB izda po prejemu uradnega obvestila o ukrepu makrobonitetne politike v skladu s členom 133 Direktive 2013/36/EU in členom 458 Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

7.

„mnenje“ pomeni katero koli mnenje, ki ESRB izda po prejemu uradnega obvestila o ukrepu makrobonitetne politike v skladu s členom 133 Direktive 2013/36/EU in členom 458 Uredbe (EU) št. 575/2013;

| 8. | „vzajemnost“ ima enak pomen kot v oddelku 2(1) Priporočila ESRB/2015/2; |
| --- | --- |

8.

„vzajemnost“ ima enak pomen kot v oddelku 2(1) Priporočila ESRB/2015/2;

| 9. | „priporočilo“ pomeni katero koli priporočilo, ki ga ESRB izda med drugim v skladu s členi 133(14), 134(4), 138 in 139 Direktive 2013/36/EU ter členom 458 Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

9.

„priporočilo“ pomeni katero koli priporočilo, ki ga ESRB izda med drugim v skladu s členi 133(14), 134(4), 138 in 139 Direktive 2013/36/EU ter členom 458 Uredbe (EU) št. 575/2013;

| 10. | „ustrezni organ, pristojen za aktiviranje“ ima enak pomen kot v oddelku 2(1) Priporočila ESRB/2015/2; |
| --- | --- |

10.

„ustrezni organ, pristojen za aktiviranje“ ima enak pomen kot v oddelku 2(1) Priporočila ESRB/2015/2;

| 11. | „ustrezni organ“ ima enak pomen kot v oddelku 2(1) Priporočila ESRB/2015/2; |
| --- | --- |

11.

„ustrezni organ“ ima enak pomen kot v oddelku 2(1) Priporočila ESRB/2015/2;

| 12. | „ustrezni organ tretje države“ ima enak pomen kot v oddelku 2(1) Priporočila ESRB/2015/1; |
| --- | --- |

12.

„ustrezni organ tretje države“ ima enak pomen kot v oddelku 2(1) Priporočila ESRB/2015/1;

| 13. | „tretja država“ ima enak pomen kot v oddelku 2(1) Priporočila ESRB/2015/1. |
| --- | --- |

13.

„tretja država“ ima enak pomen kot v oddelku 2(1) Priporočila ESRB/2015/1.

Člen 3

Objava ukrepov makrobonitetne politike

1.   Ustrezni organi za uradno obveščanje ESRB o vseh sprejetih ukrepih makrobonitetne politike s področja uporabe tega sklepa uporabijo predloge, ki so objavljene na spletni strani ESRB. Sekretariat ESRB objavi ukrepe makrobonitetne politike, ki so jih ustrezni organi sprejeli in objavili ter o njih uradno obvestili ESRB. Organ, ki pošlje uradno obvestilo, lahko zahteva, vodja sekretariata ESRB pa lahko odobri, da se ti ukrepi zaradi razlogov finančne stabilnosti ne objavijo.

2.   Mnenja in priporočila, izdana v skladu s tem sklepom, ter vse njihove spremembe se objavijo na spletni strani ESRB, ko jih odobri splošni odbor. Organ, ki pošlje uradno obvestilo, lahko zahteva, ESRB pa lahko odloči, da se ta mnenja in priporočila ali kakršne koli njihove spremembe zaradi razlogov finančne stabilnosti ne objavijo. Javna priporočila, vključno z njihovimi spremembami, ki so naslovljena na ustrezne organe v vseh državah članicah, se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Mnenja in priporočila ESRB o nacionalnih ukrepih makrobonitetne politike

1.   Ta člen se uporablja za mnenja in priporočila v smislu člena 1(2)(a).

2.   Sekretariat ESRB po prejemu uradnega obvestila v skladu s členom 133 Direktive 2013/36/EU ali členom 458 Uredbe (EU) št. 575/2013 tega prek sistema Darwin nemudoma predloži članom splošnega odbora in ocenjevalni skupini.

3.   V petih delovnih dneh ECB po prejemu uradnega obvestila, kakor je navedeno v odstavku 2, lahko člani splošnega odbora izpostavijo pomembna vprašanja v zvezi s kakršnimi koli negativnimi zunanjimi učinki, kakršni so negativni čezmejni učinki prelivanja uradno sporočenega ukrepa makrobonitetne politike. Ti člani lahko tudi navedejo, da želi njihov organ sodelovati v ocenjevalni skupini kot opazovalec, če še ni zastopan. Za zagotovitev nemotenega in učinkovitega postopka člani taka pomembna vprašanja po možnosti izpostavijo v angleščini.

4.   V 12 delovnih dneh ECB po prejemu uradnega obvestila v skladu z odstavkom 2 ocenjevalna skupina pripravi oceno in osnutek mnenja ali priporočila o primernosti ukrepa makrobonitetne politike, ob upoštevanju ustreznih zahtev Direktive 2013/36/EU in Uredbe (EU) št. 575/2013 z makrobonitetnega vidika in vidika finančne stabilnosti.

5.   Ko ocenjevalna skupina dokonča osnutek mnenja ali priporočila, ga sekretariat ESRB nemudoma prek sistema Darwin predloži vsem članom splošnega odbora v proučitev po pisnem postopku. V štirih delovnih dneh ECB po dnevu predložitve lahko člani splošnega odbora dajo pripombe k osnutku mnenja ali priporočila, preden splošni odbor sprejme odločitev.

6.   V dveh delovnih dneh ECB po dnevu, do katerega lahko člani splošnega odbora dajo pripombe, ocenjevalna skupina prouči, ali je treba osnutek mnenja ali priporočila glede na te pripombe spremeniti, in prek sekretariata ESRB splošnemu odboru predloži končni osnutek mnenja ali priporočila.

7.   Na podlagi ocene in osnutka, ki ju pripravi ocenjevalna skupina, splošni odbor sprejme odločitev o osnutku mnenja ali priporočila. Razen če se skliče seja splošnega odbora v skladu s Poslovnikom ESRB, se odločitev splošnega odbora sprejme po pisnem postopku, pri čemer imajo člani splošnega odbora na voljo najmanj pet delovnih dni ECB, da oddajo svoj glas. Odločitev splošnega odbora se sprejme najmanj en delovni dan ECB pred iztekom enomesečnega obdobja, določenega v členu 133(14) Direktive 2013/36/EU ali členu 458(4) Uredbe (EU) št. 575/2013.

8.   Če po zahtevi za dodatne informacije, ki jo ESRB naslovi na organe, ki pošljejo uradno obvestilo, prejete informacije še vedno ne vsebujejo vseh ustreznih informacij za oceno primernosti nameravanega ukrepa, vključno z njegovo skladnostjo z ustreznimi zahtevami Direktive 2013/36/EU in Uredbe (EU) št. 575/2013, lahko ESRB da mnenje, v katerem navede, da ni mogoče oceniti skladnosti z zahtevami Direktive 2013/36/EU in Uredbe (EU) št. 575/2013. ESRB lahko po potrebi izda tudi negativno mnenje ali priporočilo.

Člen 5

Priporočilo ESRB o vzajemnosti ukrepov makrobonitetne politike

1.   Ta člen se uporablja za spremembe Priporočila ESRB/2015/2 v smislu člena 1(2)(b).

2.   V petih delovnih dneh ECB po tem, ko ESRB od države članice prejme zahtevo za vzajemnost med drugim v skladu s členom 134(4) Direktive 2013/36/EU ali členom 458(8) Uredbe (EU) št. 575/2013, sekretariat ESRB to zahtevo prek sistema Darwin predloži članom svetovalnega tehničnega odbora, splošnega odbora in ocenjevalne skupine.

3.   V petih delovnih dneh ECB po prenosu informacij iz odstavka 2 lahko člani splošnega odbora dokažejo ESRB, da bi imel uradno sporočeni ukrep makrobonitetne politike znatne negativne čezmejne učinke prelivanja v njihovi jurisdikciji, in navedejo, da želi njihov organ sodelovati v ocenjevalni skupini kot opazovalec, če njegova država še ni zastopana. Za zagotovitev nemotenega in učinkovitega postopka člani splošnega odbora ustrezne informacije po možnosti predložijo ESRB v angleščini.

4.   V 25 delovnih dneh ECB po prenosu informacij iz odstavka 3 ocenjevalna skupina pripravi oceno potrebe po sprejetju priporočila o vzajemnosti skupaj z osnutkom spremembe Priporočila ESRB/2015/2, kadar je to potrebno. Ocenjevalna skupina predlaga svetovalnemu tehničnemu odboru vzajemnost uradno sporočenega ukrepa in sredstva, s katerimi bi bilo mogoče doseči vzajemnost, v skladu s Priporočilom ESRB/2015/2.

| (a) | Če ocenjevalna skupina ugotovi, da je potrebna razprava o vzajemnosti obravnavanega ukrepa, sekretariat ESRB predloži oceno ocenjevalne skupine in osnutek spremembe Priporočila ESRB/2015/2 svetovalnemu tehničnemu odboru v razpravo na seji. Taka razprava zajema tudi vrste ukrepov, s katerimi bi bilo mogoče doseči vzajemnost glede obravnavanega ukrepa z drugimi državami članicami. Če ni v nacionalni zakonodaji vseh drugih držav članic na voljo enak ukrep, kot je obravnavani ukrep, ocenjevalna skupina opredeli druge ukrepe z enakovrednim učinkom, ki jih ustrezni organi, ki zagotavljajo vzajemnost, lahko uporabijo po najboljših prizadevanjih. |
| --- | --- |

(a)

Če ocenjevalna skupina ugotovi, da je potrebna razprava o vzajemnosti obravnavanega ukrepa, sekretariat ESRB predloži oceno ocenjevalne skupine in osnutek spremembe Priporočila ESRB/2015/2 svetovalnemu tehničnemu odboru v razpravo na seji. Taka razprava zajema tudi vrste ukrepov, s katerimi bi bilo mogoče doseči vzajemnost glede obravnavanega ukrepa z drugimi državami članicami. Če ni v nacionalni zakonodaji vseh drugih držav članic na voljo enak ukrep, kot je obravnavani ukrep, ocenjevalna skupina opredeli druge ukrepe z enakovrednim učinkom, ki jih ustrezni organi, ki zagotavljajo vzajemnost, lahko uporabijo po najboljših prizadevanjih.

| (b) | Če ocenjevalna skupina ugotovi, da razprava ni potrebna, ker uradno sporočeni ukrep temelji na izpostavljenosti in je na voljo v vseh drugih državah članicah, lahko sekretariat ESRB prenese osnutek spremembe Priporočila ESRB/2015/2 prek sistema Darwin vsem članom svetovalnega tehničnega odbora v pisni postopek. V tem primeru zahteva osnutek spremembe Priporočila ESRB/2015/2 vzajemnost tega ukrepa v vseh drugih državah članicah. |
| --- | --- |

(b)

Če ocenjevalna skupina ugotovi, da razprava ni potrebna, ker uradno sporočeni ukrep temelji na izpostavljenosti in je na voljo v vseh drugih državah članicah, lahko sekretariat ESRB prenese osnutek spremembe Priporočila ESRB/2015/2 prek sistema Darwin vsem članom svetovalnega tehničnega odbora v pisni postopek. V tem primeru zahteva osnutek spremembe Priporočila ESRB/2015/2 vzajemnost tega ukrepa v vseh drugih državah članicah.

5.   Če je po seji svetovalnega tehničnega odbora, na kateri je bila razprava o vzajemnosti ukrepa, ali v skladu z odstavkom 4(b) potreben pisni postopek svetovalnega tehničnega odbora, lahko člani tega odbora v petih delovnih dneh ECB po dnevu prenosa prek sistema Darwin dajo pripombe k osnutku priporočila.

6.   V petih delovnih dneh ECB po dnevu, do katerega lahko svetovalni tehnični odbor da pripombe, ali dnevu seje tega odbora, na kateri je bila razprava o vzajemnosti ukrepa, sekretariat ESRB – če je primerno – prek sistema Darwin predloži osnutek spremembe Priporočila ESRB/2015/2 v posvetovanje splošnemu odboru. Če člani svetovalnega tehničnega odbora v pisnem postopku iz odstavka 5 ali med sejo svetovalnega tehničnega odbora dajo bistvene pripombe, se lahko priprava osnutka spremembe Priporočila ESRB/2015/2 podaljša za največ 25 delovnih dni ECB.

7.   Splošni odbor lahko – če je primerno – da pripombe k osnutku spremembe Priporočila ESRB/2015/2 v petih delovnih dneh ECB po predložitvi osnutka splošnemu odboru.

8.   V petih delovnih dneh ECB po dnevu, do katerega lahko člani splošnega odbora dajo pripombe, sekretariat ESRB – če je primerno – predloži končni osnutek spremembe Priporočila ESRB/2015/2 splošnemu odboru v odobritev po pisnem postopku ali ga predloži splošnemu odboru v odobritev na seji. Splošni odbor lahko sprejme odločitev o osnutku spremembe Priporočila ESRB/2015/2 po pisnem postopku ali na seji v skladu s členom 6 Sklepa ESRB/2011/1.

Člen 6

Priporočila ESRB o posebnih stopnjah proticikličnega kapitalskega blažilnika za tretje države

1.   Ta člen se uporablja za priporočila v smislu člena 1(2)(c).

2.   Od ocenjevalne skupine se lahko zahteva analiza kreditnih gibanj v tretji državi, ki je lahko podlaga za osnutek priporočila ESRB o posebni stopnji proticikličnega kapitalskega blažilnika za tretjo državo, ki se uporablja za zadevno tretjo državo, v naslednjih primerih:

| (a) | če ustrezni organ tretje države zaprosi za priznanje stopnje blažilnika nad 2,5 %; |
| --- | --- |

(a)

če ustrezni organ tretje države zaprosi za priznanje stopnje blažilnika nad 2,5 %;

| (b) | če imenovani organ ESRB obvesti v skladu s priporočilom A(1) Priporočila ESRB/2015/1 ali se – v zvezi z državami, ki so članice Baselskega odbora za bančni nadzor (BCBS) – sekretariat ESRB seznani s tem, da je ustrezni organ tretje države za to tretjo državo določil stopnjo proticikličnega kapitalskega blažilnika, ki presega 2,5 %; |
| --- | --- |

(b)

če imenovani organ ESRB obvesti v skladu s priporočilom A(1) Priporočila ESRB/2015/1 ali se – v zvezi z državami, ki so članice Baselskega odbora za bančni nadzor (BCBS) – sekretariat ESRB seznani s tem, da je ustrezni organ tretje države za to tretjo državo določil stopnjo proticikličnega kapitalskega blažilnika, ki presega 2,5 %;

| (c) | če imenovani organ ESRB obvesti v skladu s priporočiloma A(2) in B(3) Priporočila ESRB/2015/1; |
| --- | --- |

(c)

če imenovani organ ESRB obvesti v skladu s priporočiloma A(2) in B(3) Priporočila ESRB/2015/1;

| (d) | če imenovani organ ESRB obvesti v skladu s priporočilom C(1) Priporočila ESRB/2015/1 ali je bila stopnja proticikličnega kapitalskega blažilnika, ki jo je določil ustrezni organ tretje države, ki je članica BCBS, priznana na podlagi priporočila ESRB in se sekretariat ESRB seznani s tem, da je ustrezni organ tretje države določil nižjo stopnjo proticikličnega kapitalskega blažilnika; |
| --- | --- |

(d)

če imenovani organ ESRB obvesti v skladu s priporočilom C(1) Priporočila ESRB/2015/1 ali je bila stopnja proticikličnega kapitalskega blažilnika, ki jo je določil ustrezni organ tretje države, ki je članica BCBS, priznana na podlagi priporočila ESRB in se sekretariat ESRB seznani s tem, da je ustrezni organ tretje države določil nižjo stopnjo proticikličnega kapitalskega blažilnika;

| (e) | če imenovani organ ESRB obvesti v skladu s priporočilom C(2) Priporočila ESRB/2015/1 ali je bila stopnja proticikličnega kapitalskega blažilnika, ki jo je določil ustrezni organ tretje države, ki je članica BCBS, določena na podlagi priporočila ESRB in se sekretariat ESRB seznani s tem, da je ustrezni organ tretje države določil nižjo stopnjo proticikličnega kapitalskega blažilnika; |
| --- | --- |

(e)

če imenovani organ ESRB obvesti v skladu s priporočilom C(2) Priporočila ESRB/2015/1 ali je bila stopnja proticikličnega kapitalskega blažilnika, ki jo je določil ustrezni organ tretje države, ki je članica BCBS, določena na podlagi priporočila ESRB in se sekretariat ESRB seznani s tem, da je ustrezni organ tretje države določil nižjo stopnjo proticikličnega kapitalskega blažilnika;

| (f) | če sekretariat ESRB ugotovi znake prekomerne kreditne rasti v eni od tretjih držav, ki so določene kot pomembne za Unijo, kakor je opredeljeno v členu 4 Sklepa ESRB/2015/3. |
| --- | --- |

(f)

če sekretariat ESRB ugotovi znake prekomerne kreditne rasti v eni od tretjih držav, ki so določene kot pomembne za Unijo, kakor je opredeljeno v členu 4 Sklepa ESRB/2015/3.

3.   V petih delovnih dneh ECB po dnevu, ko nastane eden od primerov iz odstavka 2, sekretariat ESRB prek sistema Darwin predloži vse ustrezne informacije članom svetovalnega tehničnega odbora, splošnega odbora in ocenjevalne skupine. Predsednik ocenjevalne skupine bo odločil, ali in kdaj se ustrezni organ tretje države uradno obvesti in povabi, da se njegov predstavnik kot opazovalec pridruži ocenjevalni skupini.

4.   V petih delovnih dneh ECB po prenosu informacij iz odstavka 3 lahko člani splošnega odbora dokažejo ESRB, da ima njihova država članica pomembne izpostavljenosti do zadevne tretje države, in navedejo, da želijo sodelovati v ocenjevalni skupini kot opazovalci, če njihov organ ni zastopan. Za zagotovitev nemotenega in učinkovitega postopka člani ustrezne informacije po možnosti predložijo ESRB v angleščini.

5.   V 25 delovnih dneh ECB po prenosu informacij iz odstavka 4 ocenjevalna skupina pripravi oceno potrebe po sprejetju priporočila o posebnih stopnjah proticikličnega kapitalskega blažilnika za tretjo državo, ki se uporabljajo za zadevno tretjo državo. Če ocenjevalna skupina presodi, da je potrebno priporočilo, pripravi poleg ocene tudi osnutek priporočila. Sekretariat ESRB predloži oceno in – če je primerno – osnutek priporočila svetovalnemu tehničnemu odboru v razpravo na seji ali prek sistema Darwin v pisni postopek.

6.   V petih delovnih dneh ECB po dnevu predložitve po pisnem postopku lahko člani svetovalnega tehničnega odbora dajo pripombe k oceni in – če je primerno – k osnutku priporočila.

7.   V petih delovnih dneh ECB po dnevu, do katerega lahko svetovalni tehnični odbor da pripombe, ali po dnevu seje svetovalnega tehničnega odbora sekretariat ESRB predloži oceno in – če je primerno – osnutek priporočila prek sistema Darwin splošnemu odboru v posvetovanje.

8.   V petih delovnih dneh ECB po dnevu predložitve lahko člani splošnega odbora dajo pripombe k oceni in – če je primerno – k osnutku priporočila.

9.   Če je ocenjevalna skupina presodila, da je potrebno priporočilo, pri posvetovanju s splošnim odborom pa se niso izpostavile bistvene pripombe, sekretariat ESRB v petih delovnih dneh ECB po dnevu, do katerega so lahko člani splošnega odbora dali pripombe, predloži končni osnutek priporočila splošnemu odboru v odobritev po pisnem postopku ali v odobritev na seji tega odbora.

10.   Če se pri posvetovanju s splošnim odborom izpostavijo bistvene pripombe, bo sekretariat ESRB zadevo predložil splošnemu odboru v razpravo na naslednji seji.

11.   Splošni odbor lahko sprejme odločitev o končnem osnutku priporočila po pisnem postopku ali na seji v skladu s členom 6 Sklepa ESRB/2011/1.

12.   Postopek, opisan v odstavkih 3 do 11, se lahko skrajša, če se od ESRB zahteva nujna odločitev o posebnih stopnjah proticikličnega kapitalskega blažilnika za tretjo državo, ki se uporabijo za izpostavljenosti do posamezne tretje države. Predsednik ocenjevalne skupine lahko odloči o skrajšanju zgoraj navedenega postopka na zahtevo organa, ki pošlje uradno obvestilo, in/ali na podlagi narave osnovnega tveganja za bančni sistem Unije.

Člen 7

Ocenjevalna skupina

1.   Ocenjevalna skupina pripravlja ocene in osnutke mnenj ali priporočil o ukrepih makrobonitetne politike, vzajemnosti ukrepov makrobonitetne politike in stopnjah proticikličnega kapitalskega blažilnika za tretje države. Člani ocenjevalne skupine in vsi opazovalci morajo imeti dovolj izkušenj tako s tehničnega kot s političnega vidika.

2.   Ocenjevalni skupini predseduje vodja sekretariata ESRB ali njegov/njen imenovani namestnik.

3.   Ocenjevalno skupino sestavljajo: (a) dva predstavnika sekretariata ESRB, vključno s predsednikom ocenjevalne skupine, (b) en predstavnik nadzorne funkcije ECB, (c) en predstavnik makrobonitetne funkcije ECB, (d) en predstavnik Evropske komisije, (e) en predstavnik Evropskega bančnega organa (EBA) in (f) devet predstavnikov, od katerih vsak zastopa nacionalno centralno banko (NCB) države članice. Med devetimi predstavniki NCB so predstavniki NCB, ki so članice pripravljalnega odbora, vključno s predstavniki NCB, iz katerih sta imenovana prvi podpredsednik ESRB in predsednik svetovalnega tehničnega odbora.

4.   Splošni odbor na podlagi imenovanj iz NCB, ki so članice splošnega odbora, imenuje devet predstavnikov NCB iz odstavka 3. Imenovani so za enako obdobje kot predstavnik njihovega organa v pripravljalnem odboru, drugače pa za tri leta. Predstavniki NCB v ocenjevalni skupini so lahko ponovno imenovani, če njihov organ ni zastopan v pripravljalnem odboru.

5.   Vsi drugi člani ocenjevalne skupine so imenovani za nedoločen čas.

6.   Vse institucije, ki so članice ESRB in so zastopane v ocenjevalni skupini, lahko zamenjajo svoje člane ali glede na potrebno strokovno znanje in vrsto ocene, ki jo mora ocenjevalna skupina izvesti v skladu s členom 1(2), imenujejo več kot eno osebo. Take spremembe mora odobriti predsednik ocenjevalne skupine. Sestava ocenjevalne skupine mora zagotavljati uravnoteženo zastopanost držav članic, ki so v euroobmočju, in držav članic, ki niso v euroobmočju.

7.   Opazovalci lahko sodelujejo v ocenjevalni skupini z namenom prispevanja k razpravi. Vsako državo članico lahko zastopata največ dva opazovalca, eden iz NCB in eden iz ustreznega organa ali drugega organa, zastopanega v splošnem odboru ESRB, ki je izpostavil pomembna vprašanja v skladu s členom 4(3) ali opozoril, da bi imel zadevni ukrep makrobonitetne politike znatne negativne čezmejne učinke prelivanja na nacionalni ravni, v skladu s členom 5(3) ali je iz države članice, ki ima pomembne izpostavljenosti do zadevne tretje države v skladu s členom 6(4). Člani splošnega odbora usklajujejo nacionalno zastopanost v ocenjevalni skupini z ustreznimi nacionalnimi organi, če ti niso zastopani v splošnem odboru in spada ukrep, o katerem se razpravlja, v njihovo pristojnost. Kadar se pripravlja priporočilo ali mnenje v skladu s členom 133(14) in (15) Direktive 2013/36/EU in členom 458(4) Uredbe (EU) št. 575/2013, so opazovalci predstavniki Komisije in EBA. Med opazovalci v ocenjevalni skupini sta lahko tudi največ dva predstavnika iz države članice, ki je poslala uradno obvestilo o ukrepu makrobonitetne politike in/ali zahtevala vzajemnost ukrepa makrobonitetne politike, eden iz ustrezne NCB in eden iz ustreznega nacionalnega organa. Kot opazovalci so lahko povabljeni tudi predstavniki tretjih držav, kadar se razpravlja o njihovih stopnjah proticikličnega kapitalskega blažilnika, in v tem primeru zanje veljajo sporazumi o zaupnosti.

8.   Kadar v skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013 (9) ECB namesto nacionalnega organa pošlje uradno obvestilo o ukrepu makrobonitetne politike na nacionalni ravni, ECB zastopata dva opazovalca in vsako zadevno državo zastopata dva opazovalca, imenovana po enakem postopku, kot je opisan v odstavku 7.

9.   V izogib nasprotju interesov pri ocenjevanju ukrepov makrobonitetne politike v skladu s členom 1(2)(a) predstavnikom držav članic ali ECB status člana ocenjevalne skupine začasno in brez zamenjave teh članov preneha v vseh primerih, kadar ustrezni organi zadevne države članice ali ECB pošljejo uradno obvestilo o ukrepu makrobonitetne politike, izpostavijo pomembna vprašanja v zvezi z ukrepom makrobonitetne politike ali zahtevajo, da ocenjevalna skupina oceni vzajemnost ukrepa makrobonitetne politike.

10.   Člani ocenjevalne skupine v skladu s členi 4(4), 5(4) in 6(5) pripravijo osnutke mnenj ali priporočil, o katerih lahko glasuje splošni odbor. Ocenjevalna skupina si prizadeva, da se med njenimi člani doseže soglasje. Kadar okoliščine to zahtevajo, lahko v oceni, ki jo predloži splošnemu odboru, navede večinsko in manjšinsko stališče.

Člen 8

Prehodne določbe

1.   Devet predstavnikov NCB, ki so imenovani v skladu s členom 5(2) in (8) Sklepa ESRB/2014/2, ohrani svojo funkcijo do konca prvega mandata iz člena 5(8) Sklepa ESRB/2014/2.

2.   Po izteku prvega dveletnega mandata 27. januarja 2016 zadevne štiri predstavnike NCB nadomesti po en predstavnik iz vsake od štirih NCB, zastopanih v pripravljalnem odboru. Če je NCB iz pripravljalnega odbora po 27. januarju 2016 že zastopana v ocenjevalni skupini, njenega člana ocenjevalne skupine nadomesti predstavnik iz NCB, iz katere je bil imenovan predsednik svetovalnega tehničnega odbora.

3.   Po izteku prvega triletnega mandata 27. januarja 2017 zadevnih pet predstavnikov NCB nadomestijo štirje predstavniki iz štirih NCB, imenovani v skladu s členom 7(4), in eden iz NCB, iz katere je bil imenovan prvi podpredsednik ESRB.

Člen 9

Razveljavitev

Ta sklep razveljavlja in nadomešča Sklep ESRB/2014/2.

Člen 10

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati 1. januarja 2016.

V Frankfurtu na Majni, 16. decembra 2015

Predsednik ESRB

Mario DRAGHI

---

(1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

1

(2)  UL L 176, 27.6.2013, str. 1.

2

(3)  UL L 176, 27.6.2013, str. 338.

3

(4)  Različica v angleščini je dostopna na spletni strani ESRB na naslovu www.esrb.europa.eu.

4

(5)  Različica v angleščini je dostopna na spletni strani ESRB na naslovu www.esrb.europa.eu.

5

(6)  UL C 58, 24.2.2011, str. 4.

6

(7)  Različica v angleščini je dostopna na spletni strani ESRB na naslovu www.esrb.europa.eu.

7

(8)  Sklep ESRB/2014/2 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 27. januarja 2014 o okviru za koordinacijo v zvezi z uradnimi obvestili pristojnih ali imenovanih organov o nacionalnih ukrepih makrobonitetne politike ter v zvezi s predložitvijo mnenj in izdajo priporočil s strani ESRB (UL C 98, 3.4.2014, str. 3).

8

(9)  Uredba Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (UL L 287, 29.10.2013, str. 63).

9

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 12.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 97/36 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 97/36

---

Objava odločitev držav članic o izdaji, začasnem odvzemu ali preklicu operativnih licenc v skladu s členom 10(3) Uredbe (ES) št. 1008/2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (prenovitev)

(Besedilo velja za EGP)

(2016/C 97/13)

V skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 1008/2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (prenovitev) (1) Evropska komisija objavlja odločitve o izdaji, začasnem odvzemu ali preklicu operativnih licenc, ki so jih države članice sprejele v obdobju med 1. januarjem 2014 in 31. decembrom 2014 (2).

Izdane operativne licence

| Država članica | Ime letalskega prevoznika | Naslov letalskega prevoznika | Dovoljen prevoz | Kategorija (3) | Odločitev velja od |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avstrija | Jet24 GmbH | Steinriegelweg, Objekt 140, 1300 Flughafen Wien | potniki, tovor, pošta | B | 11.6.2015 |
| Avstrija | AFS Alpine Flightservice GmbH | Wallenmahd 23, 6850 Dornbirn | potniki, tovor, pošta | B | 20.8.2015 |
| Bolgarija | Bright Flight Ltd | 16A, j.k. Bokar, Bulgaria blvd., 1404 Sofia | tovor, pošta | A | 14.1.2015 |
| Bolgarija | Rose Air Ltd | 330 Building, Fl. 6, Deliyska Vodenitsa Str., 1582 – Sofia | tovor, pošta | A | 18.5.2015 |
| Ciper | Tus Airways Ltd | 23 Artemidos Ave. – 6025 Larnaca | potniki, tovor, pošta, nevarno blago | A | 1.12.2015 |
| Estonija | Aerocopter OÜ | Suur-Mere 20-7, Haapsalu 90502, Läänemaa | potniki, tovor, pošta | A | 13.1.2015 |
| Finska | Joen Service Oy | Lentoasemantie 30, FI-80140 Joensuu | potniki, tovor | B | 16.12.2015 |
| Finska | Lapin Lentopalvelut Oy | Joulupukin Pajakylä, Joulumaantie 10, FI-96930 Napapiiri Rovaniemi | potniki, tovor | B | 10.7.2015 |
| Finska | Rotorway Oy | Hirsalantie 235, FI-02420 Jorvas | potniki, tovor | B | 17.6.2015 |
| Nemčija | DAS Private Jets GmbH | Am Flugplatz – 88512 Mengen | potniki, tovor, pošta | B | 12.5.2015 |
| Nemčija | Reupke Airservice GmbH & Co. KG | Hilgesdorfer Str. 1 – 39345 Flechtingen | potniki, tovor, pošta | B | 25.3.2015 |
| Grčija | HELISTAR | 59, Damaskinou Str. – 20100 Korinthos | potniki, tovor, pošta | B | 14.8.2015 |
| Grčija | OLYMPUS AIRWAYS | 1, M. Alexandrou Str & 12, Ethn. Antistaseos Str. Argiroupoli 164 52 | potniki, tovor, pošta | A | 21.8.2015 |
| Romunija | S.C. FLY 365 AVIATION SRL | Bucharest, Sector 1, 55 Dr. Iacob Felix Street, 4th floor | potniki, tovor | A | 17.8.2015 |
| Romunija | AVIRO AIR SRL | Bucharest, Sector 1, Sos. Bucuresti-Ploiesti nr. 7A, etaj 4 | potniki, tovor | A | 1.9.2015 |
| Slovaška | ELITE JET s.r.o. | Opavská 26 – 831 01 Bratislava | potniki, tovor, pošta | B | 29.4.2015 |
| Slovenija | Lipican Aer d.o.o. (Lipican Air Ltd) | Sečovlje 19, 6333 Sečovlje | potniki, tovor | B | 14.4.2015 |
| Španija | Euroairlines, S.L. | Urbanización El Bosque 414Q – 46370 CHIVA (VALENCIA) | potniki, tovor, pošta | B | 18.6.2015 |
| Španija | PLUS ULTRA LÍNEAS AÉREAS, S.A. | c/Torregalindo 1 – 1a Planta – 28016 MADRID | potniki, tovor, pošta | A | 17.7.2015 |
| Švedska | Rotor Service Norden AB | Strömsgatan 43 – SE-982 60 Porjus | potniki, tovor, pošta | B | 18.2.2015 |
| Švedska | Copterflyg AB | Lägervägen 2 – SE-832 56 Frösön | potniki, tovor, pošta | B | 1.6.2015 |
| Združeno kraljestvo | CargoLogicAir Ltd | Endeavour House, Coopers End Road, London Stansted Airport CM241AL | potniki, tovor, pošta | A | 25.1.2016 |
| Združeno kraljestvo | Norwegian Air UK Ltd | The Beehive, City Place, Gatwick, West Sussex RH6 OPA | potniki, tovor, pošta | A | 13.10.2015 |
| Združeno kraljestvo | Virgin Atlantic International Ltd | The Office, Crawley Business Quarter, Manor Royal, West Sussex, RH10 9NU | potniki, tovor, pošta | A | 30.10.2015 |
| Združeno kraljestvo | VVB Aviation Services Ltd | Elstree Aviation Centre, Hogg Lane, Elstree Aerodromes, Hertfordshire WD6 3AR | potniki, tovor, pošta | B | 17.12.2015 |

Država članica

Ime letalskega prevoznika

Naslov letalskega prevoznika

Dovoljen prevoz

Kategorija (3)

Odločitev velja od

Avstrija

Jet24 GmbH

Steinriegelweg, Objekt 140, 1300 Flughafen Wien

potniki, tovor, pošta

B

11.6.2015

Avstrija

AFS Alpine Flightservice GmbH

Wallenmahd 23, 6850 Dornbirn

potniki, tovor, pošta

B

20.8.2015

Bolgarija

Bright Flight Ltd

16A, j.k. Bokar, Bulgaria blvd., 1404 Sofia

tovor, pošta

A

14.1.2015

Bolgarija

Rose Air Ltd

330 Building, Fl. 6, Deliyska Vodenitsa Str., 1582 – Sofia

tovor, pošta

A

18.5.2015

Ciper

Tus Airways Ltd

23 Artemidos Ave. – 6025 Larnaca

potniki, tovor, pošta, nevarno blago

A

1.12.2015

Estonija

Aerocopter OÜ

Suur-Mere 20-7, Haapsalu 90502, Läänemaa

potniki, tovor, pošta

A

13.1.2015

Finska

Joen Service Oy

Lentoasemantie 30, FI-80140 Joensuu

potniki, tovor

B

16.12.2015

Finska

Lapin Lentopalvelut Oy

Joulupukin Pajakylä, Joulumaantie 10, FI-96930 Napapiiri Rovaniemi

potniki, tovor

B

10.7.2015

Finska

Rotorway Oy

Hirsalantie 235, FI-02420 Jorvas

potniki, tovor

B

17.6.2015

Nemčija

DAS Private Jets GmbH

Am Flugplatz – 88512 Mengen

potniki, tovor, pošta

B

12.5.2015

Nemčija

Reupke Airservice GmbH & Co. KG

Hilgesdorfer Str. 1 – 39345 Flechtingen

potniki, tovor, pošta

B

25.3.2015

Grčija

HELISTAR

59, Damaskinou Str. – 20100 Korinthos

potniki, tovor, pošta

B

14.8.2015

Grčija

OLYMPUS AIRWAYS

1, M. Alexandrou Str & 12, Ethn. Antistaseos Str. Argiroupoli 164 52

potniki, tovor, pošta

A

21.8.2015

Romunija

S.C. FLY 365 AVIATION SRL

Bucharest, Sector 1, 55 Dr. Iacob Felix Street, 4th floor

potniki, tovor

A

17.8.2015

Romunija

AVIRO AIR SRL

Bucharest, Sector 1, Sos. Bucuresti-Ploiesti nr. 7A, etaj 4

potniki, tovor

A

1.9.2015

Slovaška

ELITE JET s.r.o.

Opavská 26 – 831 01 Bratislava

potniki, tovor, pošta

B

29.4.2015

Slovenija

Lipican Aer d.o.o. (Lipican Air Ltd)

Sečovlje 19, 6333 Sečovlje

potniki, tovor

B

14.4.2015

Španija

Euroairlines, S.L.

Urbanización El Bosque 414Q – 46370 CHIVA (VALENCIA)

potniki, tovor, pošta

B

18.6.2015

Španija

PLUS ULTRA LÍNEAS AÉREAS, S.A.

c/Torregalindo 1 – 1a Planta – 28016 MADRID

potniki, tovor, pošta

A

17.7.2015

Švedska

Rotor Service Norden AB

Strömsgatan 43 – SE-982 60 Porjus

potniki, tovor, pošta

B

18.2.2015

Švedska

Copterflyg AB

Lägervägen 2 – SE-832 56 Frösön

potniki, tovor, pošta

B

1.6.2015

Združeno kraljestvo

CargoLogicAir Ltd

Endeavour House, Coopers End Road, London Stansted Airport CM241AL

potniki, tovor, pošta

A

25.1.2016

Združeno kraljestvo

Norwegian Air UK Ltd

The Beehive, City Place, Gatwick, West Sussex RH6 OPA

potniki, tovor, pošta

A

13.10.2015

Združeno kraljestvo

Virgin Atlantic International Ltd

The Office, Crawley Business Quarter, Manor Royal, West Sussex, RH10 9NU

potniki, tovor, pošta

A

30.10.2015

Združeno kraljestvo

VVB Aviation Services Ltd

Elstree Aviation Centre, Hogg Lane, Elstree Aerodromes, Hertfordshire WD6 3AR

potniki, tovor, pošta

B

17.12.2015

Začasno izdane operativne licence

| Država članica | Ime letalskega prevoznika | Naslov letalskega prevoznika | Dovoljen prevoz | Kategorija | Odločitev velja od | Začasna licenca do |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slovenija | ST Letalstvo d.o.o. (ST Aviation Ltd.) | Šmartinska cesta 130, SI-1000 Ljubljana | potniki | B | 22.3.2015 | Začasna operativna licenca veljavna od: 22.3.2015 do 31.12.2015 |

Država članica

Ime letalskega prevoznika

Naslov letalskega prevoznika

Dovoljen prevoz

Kategorija

Odločitev velja od

Začasna licenca do

Slovenija

ST Letalstvo d.o.o. (ST Aviation Ltd.)

Šmartinska cesta 130, SI-1000 Ljubljana

potniki

B

22.3.2015

Začasna operativna licenca veljavna od: 22.3.2015 do 31.12.2015

Obnovljene operativne licence

| Država članica | Ime letalskega prevoznika | Naslov letalskega prevoznika | Dovoljen prevoz | Kategorija | Odločitev velja od |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bolgarija | VENID AIR Ltd | 1, Odesa Street, 8256 Sveti Vlas | potniki | B | 17.7.2015 |
| Nemčija | Fly Point Flugservice Haufe KG | Am Künkelhof 4 – 99820 Hörselberg-Hainich | potniki, tovor, pošta | B | 14.7.2015 |
| Nemčija | Heidelberg Helicopters Flugservice GmbH & Co.KG | Flugplatz Speyer, Anton-Dengler-Str. 2a – 67346 Speyer | potniki, tovor, pošta | B | 18.8.2015 |
| Grčija | F.A.S. RHODOS AIR | RODOS AIRPORT „DIAGORAS“ – RODOS 85106 | potniki, tovor, pošta | B | 9.4.2015 |
| Grčija | MINOAN AIR | St. Kazantzidi Str. & 1 Vosporou Str. 71601 N. Alikarnassos – Heraklion Crete | potniki, tovor, pošta | A | 1.7.2015 |
| Švedska | Copterflyg AB | Lägervägen 2 – SE-832 56 Frösön | potniki, tovor, pošta | B | 1.6.2015 |
| Združeno kraljestvo | Pen-Avia Ltd | Hangar 125, Percival Way, London Luton Airport, Bedfordshire LU2 9NT | potniki, tovor, pošta | B | 7.1.2015 |

Država članica

Ime letalskega prevoznika

Naslov letalskega prevoznika

Dovoljen prevoz

Kategorija

Odločitev velja od

Bolgarija

VENID AIR Ltd

1, Odesa Street, 8256 Sveti Vlas

potniki

B

17.7.2015

Nemčija

Fly Point Flugservice Haufe KG

Am Künkelhof 4 – 99820 Hörselberg-Hainich

potniki, tovor, pošta

B

14.7.2015

Nemčija

Heidelberg Helicopters Flugservice GmbH & Co.KG

Flugplatz Speyer, Anton-Dengler-Str. 2a – 67346 Speyer

potniki, tovor, pošta

B

18.8.2015

Grčija

F.A.S. RHODOS AIR

RODOS AIRPORT „DIAGORAS“ – RODOS 85106

potniki, tovor, pošta

B

9.4.2015

Grčija

MINOAN AIR

St. Kazantzidi Str. & 1 Vosporou Str. 71601 N. Alikarnassos – Heraklion Crete

potniki, tovor, pošta

A

1.7.2015

Švedska

Copterflyg AB

Lägervägen 2 – SE-832 56 Frösön

potniki, tovor, pošta

B

1.6.2015

Združeno kraljestvo

Pen-Avia Ltd

Hangar 125, Percival Way, London Luton Airport, Bedfordshire LU2 9NT

potniki, tovor, pošta

B

7.1.2015

Prostovoljna predaja operativnih licenc

| Država članica | Ime letalskega prevoznika | Naslov letalskega prevoznika | Dovoljen prevoz | Kategorija | Odločitev velja od | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Estonija | Osaühing Copterline (Copterline OÜ Estonia) | Mere pst 20, 10111 Tallinn | potniki, tovor, pošta | B | 26.11.2015 | — |
| Finska | Airfix Aviation Oy | Tullimiehentie 4-6 B, FI-01530 VANTAA | potniki, tovor, pošta | A | 13.10.2015 | Operativna licenca je bila preklicana, ker je prevoznik Airfix Aviation Oy predal spričevalo letalskega prevoznika. |
| Finska | Nordic Global Airlines Oy | Rahtitie 1C, FI-01530 Vantaa | tovor, pošta | A | 30.6.2015 (predaja) in 17.7.2015 (preklic) | Finska agencija za varnost v prometu (Trafi) je 30. junija 2015 prejela obvestilo prevoznika Nordic Global Airlines Ltd o predaji spričevala letalskega prevoznika. Spričevalo letalskega prevoznika in operativna licenca sta bila vrnjena. Finska agencija za varnost v prometu je preklicala operativno licenco št. FI 1/2011. |
| Irska | Starlite Aviation Ireland Ltd | 2nd Floor, Europa House, Harcourt Centre, Harcourt Street, Dublin 2 | potniki, tovor, pošta | B | 4.12.2015 | Prostovoljna predaja operativne licence s strani Starlite Aviation Ireland Limited |

Država članica

Ime letalskega prevoznika

Naslov letalskega prevoznika

Dovoljen prevoz

Kategorija

Odločitev velja od

Opombe

Estonija

Osaühing Copterline (Copterline OÜ Estonia)

Mere pst 20, 10111 Tallinn

potniki, tovor, pošta

B

26.11.2015

—

Finska

Airfix Aviation Oy

Tullimiehentie 4-6 B, FI-01530 VANTAA

potniki, tovor, pošta

A

13.10.2015

Operativna licenca je bila preklicana, ker je prevoznik Airfix Aviation Oy predal spričevalo letalskega prevoznika.

Finska

Nordic Global Airlines Oy

Rahtitie 1C, FI-01530 Vantaa

tovor, pošta

A

30.6.2015 (predaja) in 17.7.2015 (preklic)

Finska agencija za varnost v prometu (Trafi) je 30. junija 2015 prejela obvestilo prevoznika Nordic Global Airlines Ltd o predaji spričevala letalskega prevoznika. Spričevalo letalskega prevoznika in operativna licenca sta bila vrnjena. Finska agencija za varnost v prometu je preklicala operativno licenco št. FI 1/2011.

Irska

Starlite Aviation Ireland Ltd

2nd Floor, Europa House, Harcourt Centre, Harcourt Street, Dublin 2

potniki, tovor, pošta

B

4.12.2015

Prostovoljna predaja operativne licence s strani Starlite Aviation Ireland Limited

Začasno odvzete operativne licence

| Država članica | Ime letalskega prevoznika | Naslov letalskega prevoznika | Dovoljen prevoz | Kategorija | Odločitev velja od | Začasen odvzem do |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgija | Paramount Helicopters N.V. | Industriezone 2 – Bus 5 |
| 3290 Diest-Webbekom |

Država članica

Ime letalskega prevoznika

Naslov letalskega prevoznika

Dovoljen prevoz

Kategorija

Odločitev velja od

Začasen odvzem do

Belgija

Paramount Helicopters N.V.

Industriezone 2 – Bus 5

3290 Diest-Webbekom

potniki, tovor

B

28.8.2015

—

Bolgarija

VENID AIR Ltd

1, Odesa Street, 8256 Sveti Vlas

potniki

B

12.6.2015

Začasen odvzem spričevala letalskega prevoznika in operativne licence št. BG 1008-10

Danska

Nordic Air Ambulance A/S

Nitivej 6, 2000 Frederiksberg

potniki, tovor, pošta

B

1.7.2014

Spričevalo letalskega prevoznika družbe je bilo tudi začasno prekinjeno.

Nemčija

AIR TRAFFIC Gesellschaft mit beschränkter Haftung EXECUTIVE JET SERVICE

Flughafenstrasse 52, 40474 Düsseldorf

potniki, tovor, pošta

B

9.2.2015

—

Nemčija

Augusta Air Luftfahrtunternehmen, Yachtcharter und Videogeräteverleih Hans Schneider e.K.

Flughafenstr. 3 – 86169 Augsburg

potniki, tovor, pošta

B

1.1.2015

—

Nemčija

Flair Jet Luftverkehrsgesellschaft mbH

Hirschenau 5a, 90607 Rückersdorf

potniki, tovor, pošta

B

1.12.2015

—

Nemčija

HDM – Luftrettung gemeinnützige GmbH

Rita-Maiburg-Straße 2 – 70794 Filderstadt

potniki, tovor, pošta

B

1.1.2016

—

Nemčija

Heidelberg Helicopters Flugservice GmbH & Co.KG

Flugplatz Speyer, Anton-Dengler-Str. 2a – 67346 Speyer

potniki, tovor, pošta

B

4.2.2015

—

Nemčija

HSD Luftrettung gemeinnützige GmbH

Rita-Maiburg-str. 2, 70794 Filderstadt

potniki, tovor, pošta

B

1.4.2015

—

Nemčija

Pro Jet GmbH

Berliner Allee 11-22 – 66482 Zweibrücken

potniki, tovor, pošta

A

8.7.2015

—

Grčija

Skygreece Airlines

33, Papadimitriou Str. 190 03 Markopoulo Attikis

potniki, tovor, pošta

A

16.9.2015

—

Madžarska

CityLine Hungary Légiforgalmi Kft

H-2220 Vecsés, Dózsa Gy. u. 86.

potniki, tovor

A

17.12.2015

—

Italija

CAI first SpA

Via Pierpaolo Racchetti, pal. NPU – 00054 Fiumicino (RM)

potniki, tovor

A

6.2.2015

—

Italija

Winfly s.r.l. Unipersonale

Via Raffaele Siniscalchi n. 33/A – 84084 Fisciano (SA)

potniki

B

5.2.2015

—

Litva

Air Lituanica, UAB

J. Galvydžio str. 5, LT-08236 Vilnius

potniki, tovor, pošta

A

23.5.2015

—

Litva

Aviavilsa – UAB

Ausros vartu str. 19A-1, LT-01304 Vilnius

tovor, pošta

A

25.8.2015

Začasen odvzem je veljaven najpozneje do 24. februarja 2016.

Luksemburg

Smart Cargo S.A.

2, rue Pletzer 8080 Bertrange

tovor

A

1.7.2015

Začasen odvzem na zahtevo letalskega prevoznika

Poljska

Eurolot S. A.

ul. 17 Stycznia 39 00-906 Warszawa

potniki, tovor, pošta

A

11.5.2015

—

Poljska

FlyJet sp. Z.o.o

ul. Sabały 60, 02-174 Warszawa

potniki, tovor

A

13.1.2016

Začasen odvzem spričevala letalskega prevoznika

Romunija

INTERAVIATION CHARTER SRL

Romania, Bucuresti, Bd. Regiei nr. 2, sector 6

potniki, tovor

A

12.10.2015

—

Romunija

Jet Technics SRL

Sector 2, Strada Deva nr 8, Bucaresti

potniki

B

13.2.2015

—

Romunija

TRANSYLVANIA INTERNATIONAL AIRLINES SRL

Romania, judetul Cluj, Cluj – Napoca, str. Traian Vuia 149-151

potniki, tovor

B

24.2.2015

—

Romunija

TEN AIRWAYS SRL

Strada Coralilor 20C, 013328 Bucuresti

potniki

A

22.5.2015

—

Romunija

VEGA OFFSHORE SRL

Oraş Voluntari, şos. Pipera-Tunari nr. 97, Etaj 1, Camera nr. 6, judeţul Ilfov

potniki, tovor

B

3.9.2015

—

Slovenija

ST Letalstvo d.o.o. (ST Aviation Ltd)

Šmartinska cesta 130 – SI-1000 Ljubljana

potniki

B

15.12.2015

Začasen odvzem spričevala letalskega prevoznika

Španija

Helitrans Pyrinees, S.L.

Apartado de Correos 137 – 25700 La Seu D`Urgell (Lleida)

potniki, tovor, pošta

B

23.11.2015

—

Španija

Hispánica de Aviación, S.A.

Avda. de Europa, 16 – Chalet 12 – 28224 Pozuelo de alarcón (Madrid)

potniki, tovor, pošta

B

23.11.2015

—

Španija

Sociedad Aeronatica Peninsular, S.L.

Parque Industrial PISA, c/Manufactura 8, 1ra Planta, Módulo 2 – 41927 Mairena del Aljarafe (Sevilla)

potniki, tovor, pošta

B

3.3.2015

Operativna licenca začasno odvzeta do 6. junija 2015

Švedska

Sundt Air Sweden AB

Hässlögatan 16 – SE-721 31 Västerås

potniki, tovor, pošta

B

22.6.2015

Operativna licenca začasno odvzeta do 31. decembra 2015

Združeno kraljestvo

247 Jet Ltd

Hangar 2, Farnborough Airport, Hampshire GU14 6XA

potniki, tovor, pošta

B

27.10.2015

—

Združeno kraljestvo

Air Medical Ltd

Oxford Airport, Kidlington, Oxon OX5 1RA

potniki, tovor, pošta

B

4.2.2016

—

Združeno kraljestvo

Eagle European Ltd

Hangar 103, Aviation Park West, Bournemouth Airport, Christchurch, Dorset BH23 6NW

potniki, tovor, pošta

B

15.1.2016

—

Združeno kraljestvo

Fly Heli Wales Ltd

Medway Building, Haverfordwest Airport, Fishguard Rd, Haverfordwest, Pembrokeshire SA62 4BN

potniki, tovor, pošta

B

10.12.2015

—

Združeno kraljestvo

Hields R C t/a Hields Aviation

Sherburn Aerodrome, Lennerton Lane, Sherburn in Elmet, Leeds LS25 6JE

potniki, tovor, pošta

B

11.1.2016

—

Združeno kraljestvo

Links Air Ltd

8 Delta Court, Sky Business Park, Hayfield Lane, Finningley, Doncaster DN9 3GN

potniki, tovor, pošta

B

16.10.2015

—

Združeno kraljestvo

Oryx Jet Ltd

Essex House, Proctor Way, London Luton Airport, Luton, Bedfordshire LU2 9PE

potniki, tovor, pošta

B

18.8.2015

—

Združeno kraljestvo

VVB Aviation Charter Services Ltd

The Norman Hangar, Southside Cardiff Airport, Vale of Glamorgan, Cymru CF62 3EQ

potniki, tovor, pošta

B

23.12.2015

—

Preklicane operativne licence

| Država članica | Ime letalskega prevoznika | Naslov letalskega prevoznika | Dovoljen prevoz | Kategorija | Odločitev velja od | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avstrija | Agiles Aviation GmbH | Glanegg 2, 5082 Gröding | potniki, tovor, pošta | A | 16.9.2015 | — |
| Avstrija | Durst GesmbH | Postgasse 16 – 1010 Wien | potniki, tovor, pošta | B | 6.3.2015 | — |
| Avstrija | Grossmann Air Service Bedarfsluftfahrtsunternehmen GmbH & Co. KG | Fleischmarkt 14/14, 1010 Wien | potniki, tovor, pošta | B | 13.3.2015 | — |
| Avstrija | InterSky Luftfahrt GmbH | 6900 Bregenz, Bahnhofstraße 10 | potniki, tovor, pošta | A | 3.12.2015 | — |
| Belgija | Paramount Helicopters N.V. | Industriezone 2 – bus 5 – 3290 Diest-Webbekom | potniki, tovor | B | 1.12.2015 | — |
| Bolgarija | AIR BRIGHT Ltd. | 116A, vh.B, Apt 27, Geo Milev Street, 1574 – Sofia | tovor, pošta | A | 21.5.2015 | Licenca št. BG 1008-14 |
| Bolgarija | Alpha Air Ltd | 90, G.S. Rakovski str. 1000 Sofia | potniki, tovor, pošta | A | 29.1.2015 | Licenca št. BG 1008-09 |
| Bolgarija | SUNLIGHT AIR Jsc | fl.12, 159, Tsar Boris III Blvd, 1618, Sofia | potniki | A | 11.2.2015 | Licenca št. BG 1008-08 |
| Ciper | Cyprus Airways Ltd | 21 Alkeou str. Engomi Nicosia, CYPRUS | potniki, tovor | A | 9.1.2015 | — |
| Finska | Airline Management Technologies ALMT Oy | Siipitie 11, FI-01530 Vantaa | potniki, tovor, pošta | B | 16.12.2015 | — |
| Finska | Turku Air Oy | Kauniaisentie 13 E75, FI-02700 Kauniainen | potniki, tovor, pošta | B | 27.11.2015 | — |
| Nemčija | AIR TRAFFIC Gesellschaft mit beschränkter Haftung EXECUTIVE JET SERVICE | Flughafenstrasse 52, 40474 Düsseldorf | potniki, tovor, pošta | B | 11.9.2015 | Začasen odvzem od 9.2.2015 |
| Nemčija | Augusta Air Luftfahrtunternehmen, Yachtcharter und Videogeräteverleih Hans Schneider e.K. | Flughafenstr. 3 – 86169 Augsburg | potniki, tovor, pošta | B | 2.7.2015 | Začasen odvzem od 1.1.2015 |
| Nemčija | Flugschule- und Luftfahrtunternehmen ARDEX GmbH Berlin Land Brandenburg | Flugplatz 2b –16866 Kyritz | potniki, tovor, pošta | B | 21.5.2015 | Začasen odvzem od 28.10.2014 |
| Nemčija | Germania Express Fluggesellschaft mbH | Lilienthalstraße 6 – 12529 Schönefeld OT Waltersdorf | potniki, tovor, pošta | B | 22.1.2015 | Začasen odvzem od 1.11.2013 |
| Nemčija | Hapag-Lloyd Express GmbH | Benkendorffstr. 22 B – 30855 Langenhagen | potniki, tovor, pošta | A | 12.6.2015 | Začasen odvzem od 15.9.2014 |
| Nemčija | HHA Hamburg Airways Luftverkehrsgesellschaft mbH | Hindenburgstraße 171, 22297 Hamburg | potniki, tovor, pošta | A | 20.12.2014 | — |
| Nemčija | HSD Luftrettung gemeinnützige GmbH | Rita-Maiburg-str. 2 – 70794 Filderstadt | potniki, tovor, pošta | B | 9.11.2015 | Začasen odvzem od 1.4.2015 |
| Nemčija | LGM Luftfahrtgesellschaft mbH | Marktplatz 1, 69117 Heildelberg | potniki, tovor, pošta | B | 30.11.2016 | Začasen odvzem od 1.9.2014 |
| Nemčija | Luftverkehr Friesland Brunzema und Partner GmbH & Co. KG | Flugplatz-Harle – 26409 Wittmund | potniki, tovor, pošta | B | 11.6.2015 | Začasen odvzem od 27.10.2014 |
| Nemčija | MFA Munich Flight Academy GmbH | Hochederstraße 2 – 81545 München | potniki, tovor, pošta | B | 12.6.2015 | Začasen odvzem od 29.10.2014 |
| Nemčija | Motorflug baden-baden GmbH | Flugstrs. 12, 76532 Baden-Baden | potniki, tovor, pošta | B | 14.1.2015 | Začasen odvzem od 11.6.2014 |
| Nemčija | Ostseeflug GmbH | Flughafenstraße 1, 18299 Laage | potniki, tovor, pošta | B | 19.5.2015 | Začasen odvzem od 19.6.2012 |
| Grčija | Aviator Αirways S.A. | 59 GLISTIS – 117 44 ATHENS | potniki, tovor, pošta | B | 28.12.2015 | — |
| Irska | Irish Helicopters Ltd | Westpoint Hangar, Coultry, Swords, Co. Dublin | potniki, tovor, pošta | B | 2.12.2015 | — |
| Italija | Elyservice Toscana Srl | Corso Matteotti 8 – 50063 Figline Valdarno (FI) | potniki, tovor | B | 5.2.2015 | — |
| Litva | Air Lituanica, UAB | J. Galvydžio str. 5, LT-08236 Vilnius | potniki, tovor, pošta | A | 27.11.2015 | — |
| Nizozemska | Jet Management Europe B.V. | Stationplein – NO 280 – 1117 CJ SCHIPHOL | potniki, tovor, pošta | B | 6.8.2015 | ILT-2015/54638 |
| Poljska | Eurolot S. A. | ul. 17 Stycznia 39 00-906 Warszawa | potniki, tovor, pošta | A | 20.7.2015 | — |
| Romunija | Eurojet Romania S.R.L. | Bucureşti, Bd. Ion Ionescu de la Brad nr. 61-63, parter, ap.2, sector 1 – Romania | potniki, tovor | A | 25.3.2015 | Začasen odvzem od 15.9.2014 |
| Romunija | Jet Technics SRL | Sector 2, Strada Deva nr 8, Bucaresti | potniki | B | 22.9.2015 | — |
| Romunija | TEN AIRWAYS SRL | Strada Coralilor 20C, 013328 Bucuresti | potniki | A | 23.11.2015 | — |
| Romunija | TRANSYLVANIA INTERNATIONAL AIRLINES SRL | judetul Cluj, Cluj – Napoca, str. Traian Vuia 149-151 | potniki, tovor | B | 22.9.2015 | — |
| Romunija | UNITED EUROPEAN AIRLINES S.R.L. | 5 Georges Bizet Street, sector 2, Bucharest | potniki, tovor | A | 25.3.2015 | Začasen odvzem od 11.8.2014 |
| Slovaška | Air Carpatia s.r.o. | Slowackého 4673/24, 821 04 Bratislava | potniki, tovor, pošta | B | 24.8.2015 | Odločitev z dne 14.8.2015 in v veljavi od 24.8.2015 |
| Španija | AERO SKY, S.L. | Santander, 3 – 28003 Madrid | potniki, tovor, pošta | B | 24.11.2015 | — |
| Španija | Atlas Executive Air – S.A. | Aeropuerto de Málaga – Terminal de Aviación General Pl.1 – Of.5 – 29004 Málaga | potniki, tovor, pošta | B | 29.10.2015 | Operativna licenca je bila predana |
| Švedska | Norrlandsflyg Ambulans AB | Box 24124, SE-400 22 Göteborg | potniki, tovor, pošta | B | 1.7.2015 | — |
| Švedska | Wermlandsflyg Operations AB | Bergebyvägen 49 B, SE-685 93 – Torsby | potniki, tovor, pošta | B | 22.1.2015 | — |
| Združeno kraljestvo | Aravco Ltd | Business Aviation Centre, Farnborough Airport, Farnborough, Hampshire GU14 6XA | potniki, tovor, pošta | B | 4.11.2015 | — |
| Združeno kraljestvo | British Airways (BA) Ltd | Waterside HDAG (Team Space 5), Asia House, Harmondsworth UB7 OGB | potniki, tovor, pošta | A | 10.6.2015 | — |
| Združeno kraljestvo | Global Supply Systems Ltd | Room 13, Stansted House, Stansted Airport, Stansted, Essex CM24 1AE | potniki, tovor, pošta | A | 26.3.2015 | — |

Država članica

Ime letalskega prevoznika

Naslov letalskega prevoznika

Dovoljen prevoz

Kategorija

Odločitev velja od

Opombe

Avstrija

Agiles Aviation GmbH

Glanegg 2, 5082 Gröding

potniki, tovor, pošta

A

16.9.2015

—

Avstrija

Durst GesmbH

Postgasse 16 – 1010 Wien

potniki, tovor, pošta

B

6.3.2015

—

Avstrija

Grossmann Air Service Bedarfsluftfahrtsunternehmen GmbH & Co. KG

Fleischmarkt 14/14, 1010 Wien

potniki, tovor, pošta

B

13.3.2015

—

Avstrija

InterSky Luftfahrt GmbH

6900 Bregenz, Bahnhofstraße 10

potniki, tovor, pošta

A

3.12.2015

—

Belgija

Paramount Helicopters N.V.

Industriezone 2 – bus 5 – 3290 Diest-Webbekom

potniki, tovor

B

1.12.2015

—

Bolgarija

AIR BRIGHT Ltd.

116A, vh.B, Apt 27, Geo Milev Street, 1574 – Sofia

tovor, pošta

A

21.5.2015

Licenca št. BG 1008-14

Bolgarija

Alpha Air Ltd

90, G.S. Rakovski str. 1000 Sofia

potniki, tovor, pošta

A

29.1.2015

Licenca št. BG 1008-09

Bolgarija

SUNLIGHT AIR Jsc

fl.12, 159, Tsar Boris III Blvd, 1618, Sofia

potniki

A

11.2.2015

Licenca št. BG 1008-08

Ciper

Cyprus Airways Ltd

21 Alkeou str. Engomi Nicosia, CYPRUS

potniki, tovor

A

9.1.2015

—

Finska

Airline Management Technologies ALMT Oy

Siipitie 11, FI-01530 Vantaa

potniki, tovor, pošta

B

16.12.2015

—

Finska

Turku Air Oy

Kauniaisentie 13 E75, FI-02700 Kauniainen

potniki, tovor, pošta

B

27.11.2015

—

Nemčija

AIR TRAFFIC Gesellschaft mit beschränkter Haftung EXECUTIVE JET SERVICE

Flughafenstrasse 52, 40474 Düsseldorf

potniki, tovor, pošta

B

11.9.2015

Začasen odvzem od 9.2.2015

Nemčija

Augusta Air Luftfahrtunternehmen, Yachtcharter und Videogeräteverleih Hans Schneider e.K.

Flughafenstr. 3 – 86169 Augsburg

potniki, tovor, pošta

B

2.7.2015

Začasen odvzem od 1.1.2015

Nemčija

Flugschule- und Luftfahrtunternehmen ARDEX GmbH Berlin Land Brandenburg

Flugplatz 2b –16866 Kyritz

potniki, tovor, pošta

B

21.5.2015

Začasen odvzem od 28.10.2014

Nemčija

Germania Express Fluggesellschaft mbH

Lilienthalstraße 6 – 12529 Schönefeld OT Waltersdorf

potniki, tovor, pošta

B

22.1.2015

Začasen odvzem od 1.11.2013

Nemčija

Hapag-Lloyd Express GmbH

Benkendorffstr. 22 B – 30855 Langenhagen

potniki, tovor, pošta

A

12.6.2015

Začasen odvzem od 15.9.2014

Nemčija

HHA Hamburg Airways Luftverkehrsgesellschaft mbH

Hindenburgstraße 171, 22297 Hamburg

potniki, tovor, pošta

A

20.12.2014

—

Nemčija

HSD Luftrettung gemeinnützige GmbH

Rita-Maiburg-str. 2 – 70794 Filderstadt

potniki, tovor, pošta

B

9.11.2015

Začasen odvzem od 1.4.2015

Nemčija

LGM Luftfahrtgesellschaft mbH

Marktplatz 1, 69117 Heildelberg

potniki, tovor, pošta

B

30.11.2016

Začasen odvzem od 1.9.2014

Nemčija

Luftverkehr Friesland Brunzema und Partner GmbH & Co. KG

Flugplatz-Harle – 26409 Wittmund

potniki, tovor, pošta

B

11.6.2015

Začasen odvzem od 27.10.2014

Nemčija

MFA Munich Flight Academy GmbH

Hochederstraße 2 – 81545 München

potniki, tovor, pošta

B

12.6.2015

Začasen odvzem od 29.10.2014

Nemčija

Motorflug baden-baden GmbH

Flugstrs. 12, 76532 Baden-Baden

potniki, tovor, pošta

B

14.1.2015

Začasen odvzem od 11.6.2014

Nemčija

Ostseeflug GmbH

Flughafenstraße 1, 18299 Laage

potniki, tovor, pošta

B

19.5.2015

Začasen odvzem od 19.6.2012

Grčija

Aviator Αirways S.A.

59 GLISTIS – 117 44 ATHENS

potniki, tovor, pošta

B

28.12.2015

—

Irska

Irish Helicopters Ltd

Westpoint Hangar, Coultry, Swords, Co. Dublin

potniki, tovor, pošta

B

2.12.2015

—

Italija

Elyservice Toscana Srl

Corso Matteotti 8 – 50063 Figline Valdarno (FI)

potniki, tovor

B

5.2.2015

—

Litva

Air Lituanica, UAB

J. Galvydžio str. 5, LT-08236 Vilnius

potniki, tovor, pošta

A

27.11.2015

—

Nizozemska

Jet Management Europe B.V.

Stationplein – NO 280 – 1117 CJ SCHIPHOL

potniki, tovor, pošta

B

6.8.2015

ILT-2015/54638

Poljska

Eurolot S. A.

ul. 17 Stycznia 39 00-906 Warszawa

potniki, tovor, pošta

A

20.7.2015

—

Romunija

Eurojet Romania S.R.L.

Bucureşti, Bd. Ion Ionescu de la Brad nr. 61-63, parter, ap.2, sector 1 – Romania

potniki, tovor

A

25.3.2015

Začasen odvzem od 15.9.2014

Romunija

Jet Technics SRL

Sector 2, Strada Deva nr 8, Bucaresti

potniki

B

22.9.2015

—

Romunija

TEN AIRWAYS SRL

Strada Coralilor 20C, 013328 Bucuresti

potniki

A

23.11.2015

—

Romunija

TRANSYLVANIA INTERNATIONAL AIRLINES SRL

judetul Cluj, Cluj – Napoca, str. Traian Vuia 149-151

potniki, tovor

B

22.9.2015

—

Romunija

UNITED EUROPEAN AIRLINES S.R.L.

5 Georges Bizet Street, sector 2, Bucharest

potniki, tovor

A

25.3.2015

Začasen odvzem od 11.8.2014

Slovaška

Air Carpatia s.r.o.

Slowackého 4673/24, 821 04 Bratislava

potniki, tovor, pošta

B

24.8.2015

Odločitev z dne 14.8.2015 in v veljavi od 24.8.2015

Španija

AERO SKY, S.L.

Santander, 3 – 28003 Madrid

potniki, tovor, pošta

B

24.11.2015

—

Španija

Atlas Executive Air – S.A.

Aeropuerto de Málaga – Terminal de Aviación General Pl.1 – Of.5 – 29004 Málaga

potniki, tovor, pošta

B

29.10.2015

Operativna licenca je bila predana

Švedska

Norrlandsflyg Ambulans AB

Box 24124, SE-400 22 Göteborg

potniki, tovor, pošta

B

1.7.2015

—

Švedska

Wermlandsflyg Operations AB

Bergebyvägen 49 B, SE-685 93 – Torsby

potniki, tovor, pošta

B

22.1.2015

—

Združeno kraljestvo

Aravco Ltd

Business Aviation Centre, Farnborough Airport, Farnborough, Hampshire GU14 6XA

potniki, tovor, pošta

B

4.11.2015

—

Združeno kraljestvo

British Airways (BA) Ltd

Waterside HDAG (Team Space 5), Asia House, Harmondsworth UB7 OGB

potniki, tovor, pošta

A

10.6.2015

—

Združeno kraljestvo

Global Supply Systems Ltd

Room 13, Stansted House, Stansted Airport, Stansted, Essex CM24 1AE

potniki, tovor, pošta

A

26.3.2015

—

Sprememba imena imetnika licence

| Država članica | Staro ime letalskega prevoznika | Novo ime letalskega prevoznika | Naslov letalskega prevoznika | Dovoljen prevoz | Kategorija | Odločitev velja od |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avstrija | ARA Flugrettungs GmbH | ARA Flugrettung gemeinnützige GmbH | 9020 Klagenfurt – Grete-Bittner-Straße 9 | potniki, tovor, pošta | A | 10.12.2015 |
| Češka | Grossmann Jet Service spol. s.r.o. | G – JET s.r.o. | Praha 6, Dědinská 893/29, PSČ 161 00 | potniki, pošta | A | 27.7.2015 |
| Finska | Flybe Finland Oy | Nordic Regional Airlines Oy | Öljykuja 2, FI-01530 Vantaa | potniki, tovor, pošta | A | 15.6.2015 |
| Nemčija | AKE Ambulance Flight Operations GmbH & Co KG | Dr.-Jet Air Ambulance GmbH & Co KG | Eglosheimer Straße 41 – 71636 Ludwigsburg | potniki, tovor, pošta | B | 30.6.2015 |
| Nemčija | Heli Trans Hamburg GmbH & Co. KG | OneTwo Aviation GmbH & Co. KG | Willhoop 1 – 22453 Hamburg | potniki, tovor, pošta | B | 13.2.2015 |
| Madžarska | Farnair Hungary Kft | ASL Airlines Hungary Kft | H-1185 Budapest, BUD Nemzetközi Repülőtér 56. C. ép. | tovor | A | 29.7.2015 |
| Madžarska | Jet Stream Légiforgalmi és Légijárműjavító Kft | Jet Stream 2004 Légiforgalmi és Légijárműjavító Kft | 2345 Apaj, Kiskunlacházai repülőtér 0146 | potniki, tovor, pošta | B | 17.11.2015 |
| Irska | Air Contractors (Ireland) Ltd | ASL Airlines (Ireland) Limited, T/A Air Contractors | 3, Malahide Road – Swords, Co. Dublin | potniki, tovor, pošta | A | 22.5.2015 |
| Poljska | Smart Aero Solutions sp. z o.o. | Smart Jet sp. z o.o. | ul. Gen. W. Thommee 1a, 05-256 Warszawa | potniki | B | 6.2.2015 |
| Poljska | Blue Jet sp. z o.o. | Jet Story sp. Z.o.o | ul 17 Stycznia 39 02-146 Warszawa | potniki, tovor | A | 3.6.2015 |
| Španija | Pullmantur Air, S.A. | WAMOS AIR, S.A. | c. Mahonia, 2, 6o – 28043 Madrid | potniki, tovor, pošta | A | 7.5.2015 |
| Španija | VOLOTEA, S.L. | VOLOTEA, S.A. | Travessera de Gracia, 45, 4o – 08006 Barcelona | potniki, tovor, pošta | A | 22.10.2015 |
| Švedska | Kommunalförbundet Ambulanshelikopter Värmland-Dalarna | Svensk Luftambulans | c/o Landstinget i Värmland |
| SE-651 82 Karlstad |

Država članica

Staro ime letalskega prevoznika

Novo ime letalskega prevoznika

Naslov letalskega prevoznika

Dovoljen prevoz

Kategorija

Odločitev velja od

Avstrija

ARA Flugrettungs GmbH

ARA Flugrettung gemeinnützige GmbH

9020 Klagenfurt – Grete-Bittner-Straße 9

potniki, tovor, pošta

A

10.12.2015

Češka

Grossmann Jet Service spol. s.r.o.

G – JET s.r.o.

Praha 6, Dědinská 893/29, PSČ 161 00

potniki, pošta

A

27.7.2015

Finska

Flybe Finland Oy

Nordic Regional Airlines Oy

Öljykuja 2, FI-01530 Vantaa

potniki, tovor, pošta

A

15.6.2015

Nemčija

AKE Ambulance Flight Operations GmbH & Co KG

Dr.-Jet Air Ambulance GmbH & Co KG

Eglosheimer Straße 41 – 71636 Ludwigsburg

potniki, tovor, pošta

B

30.6.2015

Nemčija

Heli Trans Hamburg GmbH & Co. KG

OneTwo Aviation GmbH & Co. KG

Willhoop 1 – 22453 Hamburg

potniki, tovor, pošta

B

13.2.2015

Madžarska

Farnair Hungary Kft

ASL Airlines Hungary Kft

H-1185 Budapest, BUD Nemzetközi Repülőtér 56. C. ép.

tovor

A

29.7.2015

Madžarska

Jet Stream Légiforgalmi és Légijárműjavító Kft

Jet Stream 2004 Légiforgalmi és Légijárműjavító Kft

2345 Apaj, Kiskunlacházai repülőtér 0146

potniki, tovor, pošta

B

17.11.2015

Irska

Air Contractors (Ireland) Ltd

ASL Airlines (Ireland) Limited, T/A Air Contractors

3, Malahide Road – Swords, Co. Dublin

potniki, tovor, pošta

A

22.5.2015

Poljska

Smart Aero Solutions sp. z o.o.

Smart Jet sp. z o.o.

ul. Gen. W. Thommee 1a, 05-256 Warszawa

potniki

B

6.2.2015

Poljska

Blue Jet sp. z o.o.

Jet Story sp. Z.o.o

ul 17 Stycznia 39 02-146 Warszawa

potniki, tovor

A

3.6.2015

Španija

Pullmantur Air, S.A.

WAMOS AIR, S.A.

c. Mahonia, 2, 6o – 28043 Madrid

potniki, tovor, pošta

A

7.5.2015

Španija

VOLOTEA, S.L.

VOLOTEA, S.A.

Travessera de Gracia, 45, 4o – 08006 Barcelona

potniki, tovor, pošta

A

22.10.2015

Švedska

Kommunalförbundet Ambulanshelikopter Värmland-Dalarna

Svensk Luftambulans

c/o Landstinget i Värmland

SE-651 82 Karlstad

potniki, tovor, pošta

B

29.4.2015

Švedska

West Air Sweden AB

West Atlantic Sweden AB

Box 5433 SE-402 29 GÖTEBORG

potniki, tovor, pošta

A

23.11.2015

Sprememba naslova imetnika licence

| Država članica | Ime letalskega prevoznika | Stari naslov letalskega prevoznika | Novi naslov letalskega prevoznika | Dovoljen prevoz | Kategorija | Odločitev velja od |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Češka | ECLAIR AVIATION s.r.o. | Praha 2 – Vinohrady, Italská 1580/26, PSČ 120 00 | Praha 6 – Dejvice, Muchova 240/6, PSČ 160 00 | potniki, tovor, pošta | A | 13.8.2013 |
| Danska | BackBone Aviation A/S | Dalbækvej 2a, 6670 Holsted, Heliport | John Tranums Vej 20, 6705 Esbjerg OE | potniki, tovor, pošta | A | 3.6.2015 |
| Danska | Cimber A/S | Lufthavnsvej 2, 6400 Sønderborg | Amager Strandvej 392, 2770 Kastrup | potniki, tovor, pošta | A | 8.6.2015 |
| Finska | Nordic Regional Airlines Oy | Box PL 800, FI-60101 SEINÄJOKI | Öljykuja 2, FI-01530 Vantaa | potniki, tovor, pošta | A | 15.6.2015 |
| Nemčija | AIR HAMBURG Luftverkehrsgesellschaft mbH | Kleine Bahnstr. 8 – 22525 Hamburg | Leverkusenstraße 54 – 22761 Hamburg | potniki, tovor, pošta | A | 10.12.2015 |
| Nemčija | BHF Bodensee-Helicopter GmbH | Am Flugplatz 64 – 88074 Meckenbeuren | Am Flughafen 64 – 88074 Meckenbeuren | potniki, tovor, pošta | B | 12.11.2015 |
| Nemčija | DL Helicopter Technik GmbH | Walter-Carsten-Straße 1, 27637 Nordholz | Walter-Carsten-Straße 1, 27639 Wurster Nordseeküste | potniki, tovor, pošta | B | 26.10.2015 |
| Nemčija | FLY ALPHA GmbH | Hansastraße 8 – 91126 Schwabach | Flughafenstr. 124 – 90411 Nürnberg | potniki, tovor, pošta | B | 22.12.2015 |
| Nemčija | HDM – Luftrettung gemeinnützige GmbH | Flughafenstr. 100 – 90411 Nürnberg | Rita-Maiburg-Straße 2 – 70794 Filderstadt | potniki, tovor, pošta | B | 13.10.2015 |
| Nemčija | Lufthansa CityLine GmbH | Flughafen Köln/Bonn, Waldstr. 247, 51147 Köln | Südallee 15 – 85356 München-Flughafen | potniki, tovor, pošta | A | 6.2.2015 |
| Nemčija | MHS Aviation GmbH | Zeillerstr. 30, 82031 Grünwald | Raiffeisenallee 5 – 82041 Oberhaching | potniki, tovor, pošta | A | 10.8.2015 |
| Nemčija | Reibel-Air-Service-GmbH | Montreal Avenue D 425 |
| 77836 Rheinmünster |

Država članica

Ime letalskega prevoznika

Stari naslov letalskega prevoznika

Novi naslov letalskega prevoznika

Dovoljen prevoz

Kategorija

Odločitev velja od

Češka

ECLAIR AVIATION s.r.o.

Praha 2 – Vinohrady, Italská 1580/26, PSČ 120 00

Praha 6 – Dejvice, Muchova 240/6, PSČ 160 00

potniki, tovor, pošta

A

13.8.2013

Danska

BackBone Aviation A/S

Dalbækvej 2a, 6670 Holsted, Heliport

John Tranums Vej 20, 6705 Esbjerg OE

potniki, tovor, pošta

A

3.6.2015

Danska

Cimber A/S

Lufthavnsvej 2, 6400 Sønderborg

Amager Strandvej 392, 2770 Kastrup

potniki, tovor, pošta

A

8.6.2015

Finska

Nordic Regional Airlines Oy

Box PL 800, FI-60101 SEINÄJOKI

Öljykuja 2, FI-01530 Vantaa

potniki, tovor, pošta

A

15.6.2015

Nemčija

AIR HAMBURG Luftverkehrsgesellschaft mbH

Kleine Bahnstr. 8 – 22525 Hamburg

Leverkusenstraße 54 – 22761 Hamburg

potniki, tovor, pošta

A

10.12.2015

Nemčija

BHF Bodensee-Helicopter GmbH

Am Flugplatz 64 – 88074 Meckenbeuren

Am Flughafen 64 – 88074 Meckenbeuren

potniki, tovor, pošta

B

12.11.2015

Nemčija

DL Helicopter Technik GmbH

Walter-Carsten-Straße 1, 27637 Nordholz

Walter-Carsten-Straße 1, 27639 Wurster Nordseeküste

potniki, tovor, pošta

B

26.10.2015

Nemčija

FLY ALPHA GmbH

Hansastraße 8 – 91126 Schwabach

Flughafenstr. 124 – 90411 Nürnberg

potniki, tovor, pošta

B

22.12.2015

Nemčija

HDM – Luftrettung gemeinnützige GmbH

Flughafenstr. 100 – 90411 Nürnberg

Rita-Maiburg-Straße 2 – 70794 Filderstadt

potniki, tovor, pošta

B

13.10.2015

Nemčija

Lufthansa CityLine GmbH

Flughafen Köln/Bonn, Waldstr. 247, 51147 Köln

Südallee 15 – 85356 München-Flughafen

potniki, tovor, pošta

A

6.2.2015

Nemčija

MHS Aviation GmbH

Zeillerstr. 30, 82031 Grünwald

Raiffeisenallee 5 – 82041 Oberhaching

potniki, tovor, pošta

A

10.8.2015

Nemčija

Reibel-Air-Service-GmbH

Montreal Avenue D 425

77836 Rheinmünster

| Airport Boulevard B 216 |
| --- |
| 77836 Rheinmünster |

Airport Boulevard B 216

77836 Rheinmünster

potniki, tovor, pošta

B

12.8.2015

Grčija

MINOAN AIR

127, Vouliagmenis Av. & 1-3 Patr. Grigoriou e’ Str. – 166 74 GLYFADA ATTIKIS

St. Kazantzidi Str. & 1 Vosporou Str. 71601 N. Alikarnassos – Heraklion, Crete

potniki, tovor, pošta

A

1.7.2015

Madžarska

ASL Airlines Hungary Kft (nekdanji Farnair Hungary Kft)

H-1185 Budapest, Ferihegy, Repülési Oktatási Központ, 17. épület

H-1185 Budapest, BUD Nemzetközi Repülőtér 56. C. ép.

tovor

A

29.7.2015

Madžarska

Budapest Aircraft Service Légiforgalmi, Kereskedelmi és Szolgáltató Kft

H-1173 Budapest, Kaszáló utca 75. 4. em. 13

H-2220 Vecsés, Árpád utca 37

potniki, tovor

A

16.2.2012

Madžarska

Jet-Stream 2004 Légiforgalmi és Légijárműjavító Kft

H-2316 Tököl, Repülőtér, Halászteleki kapu 0322.hrsz

2345 Apaj, Kiskunlacházai repülőtér 0146

potniki, tovor, pošta

B

17.11.2015

Irska

ASL Airlines (Ireland) Limited, T/A Air Contractors

The Plaza, New Street, Swords, Co. Dublin.

3, Malahide Road - Swords, Co. Dublin

potniki, tovor, pošta

A

22.5.2015

Litva

Small Planet Airlines UAB

A. Gustaičio st. 4, LT-02512 Vilnius

Basanaviciaus st. 15, LT-03108 Vilnius

potniki, tovor, pošta

A

4.5.2015

Poljska

Polskie Linie Lotnicze LOT S.A.

ul. 17 Stycznia 39 00-906 Warszawa

ul. 17 Stycznia 43 02-146 Warszawa

potniki, tovor, pošta

A

20.8.2015

Španija

BIGAS GRUP HELICOPTERS, S.L.

Carretera del Masnou, Km. 14,300 – 08400 GRANOLLERS (BARCELONA)

Helipuerto Circuit Barcelona – Catalunya Mas La Moreneta – 08610 Montmeló – Barcelona

potniki, tovor, pošta

B

23.11.2015

Španija

Corporación Ygnus Air, S.A.U.

c. Anabel Segura, 11 – 28108 Alcobendas (Madrid)

Avda Manoteras, 26 – 28050 Madrid

potniki, tovor, pošta

A

5.2.2015

Španija

CLIPPER NATIONAL AIR, S.A.

c. Arcadio Balaguer, 12, B3 – 08860 Castelldefels (Barcelona)

c/Antic Camí Real de Valencia, 38 – Nave 6 – 08860 Castelldefels (Barcelona)

potniki, tovor, pošta

B

25.6.2015

Švedska

Bromma Business Jet AB

c/o SCA, Box 200, SE-101 23 Stockholm

Hangar 7, Bromma Flygplats – SE-168 67 Bromma

potniki, tovor, pošta

A

28.5.2015

Sprememba kategorije

| Država članica | Ime letalskega prevoznika | Naslov letalskega prevoznika | Dovoljen prevoz | Kategorija | Odločitev velja od |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nemčija | AirAlliance Express AG & Co.KG. | Flughafen Siegerland, Werfhalle G1, 57299 Burbach | potniki, tovor, pošta | od B do A | 9.10.2015 |
| Danska | BackBone Aviation A/S | John Tranums Vej 20, 6705 Esbjerg Ø | potniki, tovor, pošta | od B do A | 3.6.2015 |
| Danska | FlexFlight ApS | Lufthavnvej 50, 4000 Roskilde | potniki, tovor, pošta | od B do A | 16.1.2015 |
| Slovenija | Express Airways d.o.o. | Letališka cesta 10, SI-2312 Orehova vas | potniki, tovor | od B do A | 30.7.2015 |
| Švedska | H-Bird Aviation Services AB | Tegeluddsvägen 76 |
| SE-115 28 Stockholm |

Država članica

Ime letalskega prevoznika

Naslov letalskega prevoznika

Dovoljen prevoz

Kategorija

Odločitev velja od

Nemčija

AirAlliance Express AG & Co.KG.

Flughafen Siegerland, Werfhalle G1, 57299 Burbach

potniki, tovor, pošta

od B do A

9.10.2015

Danska

BackBone Aviation A/S

John Tranums Vej 20, 6705 Esbjerg Ø

potniki, tovor, pošta

od B do A

3.6.2015

Danska

FlexFlight ApS

Lufthavnvej 50, 4000 Roskilde

potniki, tovor, pošta

od B do A

16.1.2015

Slovenija

Express Airways d.o.o.

Letališka cesta 10, SI-2312 Orehova vas

potniki, tovor

od B do A

30.7.2015

Švedska

H-Bird Aviation Services AB

Tegeluddsvägen 76

SE-115 28 Stockholm

potniki, tovor, pošta

od B do A

21.9.2015

Združeno kraljestvo

TAG Aviation (UK) Ltd

TAG Farnborough Airport, Farnborough, Hampshire GU14 6XA

potniki, tovor, pošta

od B do A

31.3.2015

Sprememba dovoljenja za prevoz

| Država članica | Ime letalskega prevoznika | Naslov letalskega prevoznika | Staro dovoljenje za prevoz | Novo dovoljenje za prevoz | Kategorija | Odločitev velja od |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bolgarija | Bright Flight Ltd | 16A, j.k. Bokar, Bulgaria blvd., 1404 Sofia | tovor, pošta | potniki, tovor, pošta | A | 23.4.2015 |
| Madžarska | Fleet Air International Légiszolgáltató és Kereskedelmi Kft. | H-2220 Vecsés, Fő utca 218. | tovor | potniki, tovor | A | 18.5.2015 |
| Poljska | Travel Service Polska sp. z o.o. | ul. Gordona Bennetta 2B, 02-159 Warszawa | potniki | potniki, tovor | A | 28.1.2015 |
| Poljska | Travel Service Polska sp. z o.o. | ul. Gordona Bennetta 2B, 02-159 Warszawa | potniki, tovor | potniki, tovor, pošta | A | 8.5.2015 |

Država članica

Ime letalskega prevoznika

Naslov letalskega prevoznika

Staro dovoljenje za prevoz

Novo dovoljenje za prevoz

Kategorija

Odločitev velja od

Bolgarija

Bright Flight Ltd

16A, j.k. Bokar, Bulgaria blvd., 1404 Sofia

tovor, pošta

potniki, tovor, pošta

A

23.4.2015

Madžarska

Fleet Air International Légiszolgáltató és Kereskedelmi Kft.

H-2220 Vecsés, Fő utca 218.

tovor

potniki, tovor

A

18.5.2015

Poljska

Travel Service Polska sp. z o.o.

ul. Gordona Bennetta 2B, 02-159 Warszawa

potniki

potniki, tovor

A

28.1.2015

Poljska

Travel Service Polska sp. z o.o.

ul. Gordona Bennetta 2B, 02-159 Warszawa

potniki, tovor

potniki, tovor, pošta

A

8.5.2015

---

(1)  UL L 293, 31.10.2008, str. 3.

(2)  Preglednica prikazuje odločitve, ki so jih države članice sporočile Evropski komisiji najpozneje do 27. februarja 2015.

(3)  Kategorija A: Operativne licence, ki niso upravičene do izvzetja iz člena 5(3) Uredbe (ES) št. 1008/2008.

Kategorija B: Operativne licence, ki so upravičene do izvzetja iz člena 5(3) Uredbe (ES) št. 1008/2008.

---