# Službeni list L 208/2015

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 208 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Svezak 58.5. kolovoza 2015. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 208

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Svezak 58.5. kolovoza 2015.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2015/1347 оd 31. srpnja 2015. o zabrani ribolova atlantskog lososa u vodama Unije u pododjeljcima 22–31 za plovila pod zastavom Švedske | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2015/1348 оd 3. kolovoza 2015. o izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 773/2004 o postupcima koje Komisija vodi na temelju članaka 81. i 82. Ugovora o EZ-u (
  1
  ) | 3 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1349 оd 3. kolovoza 2015. o izmjeni Priloga I. Uredbi (EZ) br. 798/2008 u pogledu unosa za Južnu Afriku na popisu trećih zemalja, državnih područja, zona ili kompartmenta iz kojih je dozvoljen uvoz i provoz određenih proizvoda od peradi kroz Uniju u vezi s visokopatogenom influencom ptica (
  1
  ) | 7 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1350 оd 3. kolovoza 2015. o izmjeni Provedbene uredbe Vijeća (EU) br. 461/2013 o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz polietilen tereftalata (PET) podrijetlom iz Indije | 10 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1351 оd 4. kolovoza 2015. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 30 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2015/1352 оd 30. srpnja 2015. o plaćanju u eurima koje izvršava Ujedinjena Kraljevina za određene rashode koji proizlaze iz sektorskog poljoprivrednog zakonodavstva
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 5124) | 33 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2015/1353 оd 3. kolovoza 2015. o izmjeni Priloga II. Odluci 2007/777/EZ u pogledu unosa za Južnu Afriku na popisu trećih zemalja ili njihovih dijelova iz kojih je odobreno unošenje mesnih proizvoda i obrađenih želudaca, mjehura i crijeva u Uniju u vezi s visokopatogenom influencom ptica
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 5290)

   (
  1
  ) | 36 |
| | | AKTI KOJE DONOSE TIJELA STVORENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA |
| | * | Odluka br. 44/2015 Zajedničkog odbora osnovanog na temelju Sporazuma o uzajamnom priznavanju između Europske zajednice i Sjedinjenih Američkih Država od 15. srpnja 2015. koja se odnosi na uvrštenje tijela za ocjenjivanje sukladnosti na popis u okviru Sektorskog priloga za elektromagnetsku kompatibilnost [2015/1354] | 39 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) 2015/1347 оd 31. srpnja 2015. o zabrani ribolova atlantskog lososa u vodama Unije u pododjeljcima 22–31 za plovila pod zastavom Švedske

1

*

Uredba Komisije (EU) 2015/1348 оd 3. kolovoza 2015. o izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 773/2004 o postupcima koje Komisija vodi na temelju članaka 81. i 82. Ugovora o EZ-u (
  1
  )

1

3

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1349 оd 3. kolovoza 2015. o izmjeni Priloga I. Uredbi (EZ) br. 798/2008 u pogledu unosa za Južnu Afriku na popisu trećih zemalja, državnih područja, zona ili kompartmenta iz kojih je dozvoljen uvoz i provoz određenih proizvoda od peradi kroz Uniju u vezi s visokopatogenom influencom ptica (
  1
  )

1

7

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1350 оd 3. kolovoza 2015. o izmjeni Provedbene uredbe Vijeća (EU) br. 461/2013 o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz polietilen tereftalata (PET) podrijetlom iz Indije

10

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1351 оd 4. kolovoza 2015. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

30

ODLUKE

*

Odluka Komisije (EU) 2015/1352 оd 30. srpnja 2015. o plaćanju u eurima koje izvršava Ujedinjena Kraljevina za određene rashode koji proizlaze iz sektorskog poljoprivrednog zakonodavstva
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 5124)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 5124)

33

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2015/1353 оd 3. kolovoza 2015. o izmjeni Priloga II. Odluci 2007/777/EZ u pogledu unosa za Južnu Afriku na popisu trećih zemalja ili njihovih dijelova iz kojih je odobreno unošenje mesnih proizvoda i obrađenih želudaca, mjehura i crijeva u Uniju u vezi s visokopatogenom influencom ptica
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 5290)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 5290)

1

36

AKTI KOJE DONOSE TIJELA STVORENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

*

Odluka br. 44/2015 Zajedničkog odbora osnovanog na temelju Sporazuma o uzajamnom priznavanju između Europske zajednice i Sjedinjenih Američkih Država od 15. srpnja 2015. koja se odnosi na uvrštenje tijela za ocjenjivanje sukladnosti na popis u okviru Sektorskog priloga za elektromagnetsku kompatibilnost [2015/1354]

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 5.8.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 208/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 208/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1347

оd 31. srpnja 2015.

o zabrani ribolova atlantskog lososa u vodama Unije u pododjeljcima 22–31 za plovila pod zastavom Švedske

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike (1), a posebno njezin članak 36. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom Vijeća (EU) br. 1221/2014 (2) utvrđuju se kvote za 2015. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Vijeća (EU) br. 1221/2014 (2) utvrđuju se kvote za 2015.

| (2) | Prema informacijama koje je primila Komisija, za ulove stoka iz Priloga ovoj Uredbi ostvarene plovilima koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici iscrpljena je kvota dodijeljena za 2015. |
| --- | --- |

(2)

Prema informacijama koje je primila Komisija, za ulove stoka iz Priloga ovoj Uredbi ostvarene plovilima koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici iscrpljena je kvota dodijeljena za 2015.

| (3) | Stoga je potrebno zabraniti aktivnosti ribolova za taj stok, |
| --- | --- |

(3)

Stoga je potrebno zabraniti aktivnosti ribolova za taj stok,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Iscrpljenje kvote

Ribolovna kvota za 2015. dodijeljena državi članici iz Priloga ovoj Uredbi za stok koji je u njemu naveden smatra se iscrpljenom od datuma utvrđenog u tom Prilogu.

Članak 2.

Zabrane

Aktivnosti ribolova za stok iz Priloga ovoj Uredbi za plovila koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici zabranjuju se od datuma utvrđenog u tom Prilogu. Nakon tog datuma posebno se zabranjuje zadržavati na plovilu, premještati, prekrcavati ili iskrcavati ribu iz tog stoka koja je ulovljena tim plovilima.

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 31. srpnja 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Lowri EVANS

Glavna direktorica za pomorstvo i ribarstvo

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

1

(2)  Uredba Vijeća (EU) br. 1221/2014 od 10. studenoga 2014. o utvrđivanju za 2015. ribolovnih mogućnosti za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova u Baltičkom moru i o izmjeni uredaba (EU) br. 43/2014 i (EU) br. 1180/2013 (SL L 330, 15.11.2014., str. 16.).

2

---

PRILOG

| Br. | 20/TQ1221 |
| --- | --- |
| Država članica | Švedska |
| Stok | SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. |
| Vrsta | Atlantski losos (Salmo salar) |
| Zona | vode Unije u pododjeljcima 22–31 |
| Datum zabrane | 16.7.2015. |

Br.

20/TQ1221

Država članica

Švedska

Stok

SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31.

Vrsta

Atlantski losos (Salmo salar)

Zona

vode Unije u pododjeljcima 22–31

Datum zabrane

16.7.2015.

---

| 5.8.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 208/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 208/3

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1348

оd 3. kolovoza 2015.

o izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 773/2004 o postupcima koje Komisija vodi na temelju članaka 81. i 82. Ugovora o EZ-u

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1/2003 od 16. prosinca 2002. o provedbi pravila o tržišnom natjecanju koja su propisana člancima 81. i 82. Ugovora (1), a posebno njezin članak 33.,

nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom 19. lipnja 2015.,

budući da:

| (1) | Uredbom Komisije (EZ) br. 773/2004 (2) utvrđena su pravila, među ostalim, o istragama koje poduzima Komisija i o uvidu u spis Komisije. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Komisije (EZ) br. 773/2004 (2) utvrđena su pravila, među ostalim, o istragama koje poduzima Komisija i o uvidu u spis Komisije.

| (2) | Karteli su sporazumi ili usklađena djelovanja između dvaju ili više tržišnih natjecatelja, u cilju usklađivanja njihova natjecateljskog ponašanja na tržištu ili utjecaja na mjerodavne parametre tržišnog natjecanja, zahvaljujući djelovanjima kao što su određivanje ili usklađivanje nabavnih ili prodajnih cijena ili drugih tržišnih uvjeta, dodjeljivanje proizvodnih ili prodajnih kvota, podjela tržišta i klijenata, uključujući manipulaciju ponudama na javnom natječaju, ograničenje uvoza ili izvoza i protutržišna ponašanja u odnosu na druge tržišne natjecatelje. Takva djelovanja čine najtežu povredu članka 101. Ugovora. |
| --- | --- |

(2)

Karteli su sporazumi ili usklađena djelovanja između dvaju ili više tržišnih natjecatelja, u cilju usklađivanja njihova natjecateljskog ponašanja na tržištu ili utjecaja na mjerodavne parametre tržišnog natjecanja, zahvaljujući djelovanjima kao što su određivanje ili usklađivanje nabavnih ili prodajnih cijena ili drugih tržišnih uvjeta, dodjeljivanje proizvodnih ili prodajnih kvota, podjela tržišta i klijenata, uključujući manipulaciju ponudama na javnom natječaju, ograničenje uvoza ili izvoza i protutržišna ponašanja u odnosu na druge tržišne natjecatelje. Takva djelovanja čine najtežu povredu članka 101. Ugovora.

| (3) | Zbog njihova karaktera, tajne kartele obično je vrlo teško otkriti i istražiti bez suradnje poduzetnika ili pojedinaca koji su u njih upleteni. Stoga Komisija smatra da je u interesu Unije nagraditi poduzetnike uključene u ovu vrstu nezakonitih djelovanja koji su spremni priznati i okončati svoje sudjelovanje te surađivati u istrazi Komisije, neovisno o ostalim poduzetnicima uključenima u kartel. Korist potrošača od otkrivanja i kažnjavanja kartela premašuje korist od izricanja novčanih kazni, razmjerno njihovu nezakonitom postupanju, poduzetnicima koji omogućuju Komisiji otkrivanje i zabranu takvih djelovanja. U tu svrhu Komisija od 1996. provodi pokajnički program. U tom programu Komisija određuje uvjete u kojima može nagraditi poduzetnike za suradnju u istrazi Komisije. Pokajnički program pokazao se učinkovitim sredstvom Komisije za otkrivanje i kažnjavanje mnogih tajnih kartela. Nadalje, pomaganjem pri otkrivanju novih povreda pravila i osiguravanjem učinkovitije javne provedbe, pokajnički program služi i kao sredstvo odvraćanja od kartela i, naposljetku, pruža osnovu prema kojoj oštećene strane mogu zahtijevati odštetu za štetu koju su pretrpjele zbog tih povreda. |
| --- | --- |

(3)

Zbog njihova karaktera, tajne kartele obično je vrlo teško otkriti i istražiti bez suradnje poduzetnika ili pojedinaca koji su u njih upleteni. Stoga Komisija smatra da je u interesu Unije nagraditi poduzetnike uključene u ovu vrstu nezakonitih djelovanja koji su spremni priznati i okončati svoje sudjelovanje te surađivati u istrazi Komisije, neovisno o ostalim poduzetnicima uključenima u kartel. Korist potrošača od otkrivanja i kažnjavanja kartela premašuje korist od izricanja novčanih kazni, razmjerno njihovu nezakonitom postupanju, poduzetnicima koji omogućuju Komisiji otkrivanje i zabranu takvih djelovanja. U tu svrhu Komisija od 1996. provodi pokajnički program. U tom programu Komisija određuje uvjete u kojima može nagraditi poduzetnike za suradnju u istrazi Komisije. Pokajnički program pokazao se učinkovitim sredstvom Komisije za otkrivanje i kažnjavanje mnogih tajnih kartela. Nadalje, pomaganjem pri otkrivanju novih povreda pravila i osiguravanjem učinkovitije javne provedbe, pokajnički program služi i kao sredstvo odvraćanja od kartela i, naposljetku, pruža osnovu prema kojoj oštećene strane mogu zahtijevati odštetu za štetu koju su pretrpjele zbog tih povreda.

| (4) | U okviru suradnje poduzetnici mogu Komisiji dobrovoljno podnijeti korporativne izjave poduzetnika pokajnika, u kojima mogu biti uključene izjave sadašnjih i/ili bivših zaposlenika i predstavnika poduzeća. Međutim poduzetnici mogu odustati od suradnje s Komisijom ako bi ona mogla imati negativne posljedice za njihov položaj u parničnom postupku. |
| --- | --- |

(4)

U okviru suradnje poduzetnici mogu Komisiji dobrovoljno podnijeti korporativne izjave poduzetnika pokajnika, u kojima mogu biti uključene izjave sadašnjih i/ili bivših zaposlenika i predstavnika poduzeća. Međutim poduzetnici mogu odustati od suradnje s Komisijom ako bi ona mogla imati negativne posljedice za njihov položaj u parničnom postupku.

| (5) | Stranke u postupcima pred Komisijom i treće strane, poput podnositeljâ pritužbe i ostalih zainteresiranih osoba, mogu dobiti određene informacije iz spisa Komisije u skladu s Uredbom (EZ) br. 773/2004. |
| --- | --- |

(5)

Stranke u postupcima pred Komisijom i treće strane, poput podnositeljâ pritužbe i ostalih zainteresiranih osoba, mogu dobiti određene informacije iz spisa Komisije u skladu s Uredbom (EZ) br. 773/2004.

| (6) | Informacije dobivene u skladu s Uredbom (EZ) br. 773/2004 mogu se upotrebljavati u svrhu sudskog ili upravnog postupka za primjenu članaka 101. i 102. Ugovora. Međutim ne bi trebalo biti moguće takve informacije upotrebljavati u postupcima pred nacionalnim sudovima ako bi to moglo neopravdano utjecati na učinkovitost provedbe članaka 101. i 102. Ugovora od strane Komisije. |
| --- | --- |

(6)

Informacije dobivene u skladu s Uredbom (EZ) br. 773/2004 mogu se upotrebljavati u svrhu sudskog ili upravnog postupka za primjenu članaka 101. i 102. Ugovora. Međutim ne bi trebalo biti moguće takve informacije upotrebljavati u postupcima pred nacionalnim sudovima ako bi to moglo neopravdano utjecati na učinkovitost provedbe članaka 101. i 102. Ugovora od strane Komisije.

| (7) | Kako bi se osiguralo da se poduzetnici ne obeshrabre od dobrovoljnog priznavanja sudjelovanja u povredama prava tržišnog natjecanja Unije u okviru Komisijina pokajničkog programa ili postupka nagodbe, ostalim strankama odobrit će se pristup takvom priznanju uvidom u spis u skladu s Uredbom (EZ) br. 773/2004 samo u svrhu ostvarenja njihovih prava na obranu u postupcima pred Komisijom. Te se informacije mogu upotrebljavati samo u postupku revizije pred sudovima Europske unije ili pred nacionalnim sudovima u predmetima koji su izravno povezani s predmetom u kojem je odobren pristup i koji se odnosi na raspodjelu novčane kazne među sudionicima kartela ili na reviziju odluke o povredi pravila koju je donijelo nacionalno tijelo nadležno za tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(7)

Kako bi se osiguralo da se poduzetnici ne obeshrabre od dobrovoljnog priznavanja sudjelovanja u povredama prava tržišnog natjecanja Unije u okviru Komisijina pokajničkog programa ili postupka nagodbe, ostalim strankama odobrit će se pristup takvom priznanju uvidom u spis u skladu s Uredbom (EZ) br. 773/2004 samo u svrhu ostvarenja njihovih prava na obranu u postupcima pred Komisijom. Te se informacije mogu upotrebljavati samo u postupku revizije pred sudovima Europske unije ili pred nacionalnim sudovima u predmetima koji su izravno povezani s predmetom u kojem je odobren pristup i koji se odnosi na raspodjelu novčane kazne među sudionicima kartela ili na reviziju odluke o povredi pravila koju je donijelo nacionalno tijelo nadležno za tržišno natjecanje.

| (8) | Nadalje, upotreba dobivenih informacija u skladu s Uredbom (EZ) br. 773/2004 u postupcima pred nacionalnim sudovima ne bi trebala neopravdano utjecati na istragu Komisije o povredi prava tržišnog natjecanja Unije koja je u tijeku. Ako je takve informacije pripremila Komisija tijekom svojeg postupka za provedbu tržišnog prava Unije (poput obavijesti o utvrđenim činjenicama) ili stranka u tom postupku (poput odgovora na zahtjeve za informacije Komisije), stranka ne bi trebala moći upotrebljavati te informacije u postupcima pred nacionalnim sudovima sve dok Komisija ne zaključi postupke protiv svih stranaka pod istragom donošenjem odluke navedene u članku 7., 9. ili 10. Uredbe (EZ) br. 1/2003 ili dok na neki drugi način ne završi svoj upravni postupak. |
| --- | --- |

(8)

Nadalje, upotreba dobivenih informacija u skladu s Uredbom (EZ) br. 773/2004 u postupcima pred nacionalnim sudovima ne bi trebala neopravdano utjecati na istragu Komisije o povredi prava tržišnog natjecanja Unije koja je u tijeku. Ako je takve informacije pripremila Komisija tijekom svojeg postupka za provedbu tržišnog prava Unije (poput obavijesti o utvrđenim činjenicama) ili stranka u tom postupku (poput odgovora na zahtjeve za informacije Komisije), stranka ne bi trebala moći upotrebljavati te informacije u postupcima pred nacionalnim sudovima sve dok Komisija ne zaključi postupke protiv svih stranaka pod istragom donošenjem odluke navedene u članku 7., 9. ili 10. Uredbe (EZ) br. 1/2003 ili dok na neki drugi način ne završi svoj upravni postupak.

| (9) | Pravila iz te Uredbe kojima je uređena obrada korporativnih izjava poduzetnika pokajnika i prijedloga za nagodbu trebala bi se primjenjivati i ako izjave poduzetnika pokajnika i prijedloge za nagodbu kako su definirani člankom 2. Direktive 2014/104/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3) o postupcima za naknadu štete zbog kartela Komisiji prenose tijela nadležna za tržišno natjecanje država članica u skladu s Uredbom (EZ) br. 1/2003. |
| --- | --- |

(9)

Pravila iz te Uredbe kojima je uređena obrada korporativnih izjava poduzetnika pokajnika i prijedloga za nagodbu trebala bi se primjenjivati i ako izjave poduzetnika pokajnika i prijedloge za nagodbu kako su definirani člankom 2. Direktive 2014/104/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3) o postupcima za naknadu štete zbog kartela Komisiji prenose tijela nadležna za tržišno natjecanje država članica u skladu s Uredbom (EZ) br. 1/2003.

| (10) | Uredbu (EZ) br. 773/2004 stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(10)

Uredbu (EZ) br. 773/2004 stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Uredba (EZ) br. 773/2004 mijenja se kako slijedi:

| 1. | Umeće se sljedeći članak 4.a:
  „Članak 4.a
  Komisijin pokajnički program
  1.   Komisija može odrediti zahtjeve i uvjete suradnje u skladu s kojima može nagraditi poduzetnike koji sudjeluju ili su sudjelovali u tajnim kartelima za suradnju pri otkrivanju kartela i olakšavanju utvrđivanja povrede, imunitetom od novčanih kazni ili smanjenjem novčanih kazni koje bi se inače izrekle u skladu s člankom 23. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1/2003 (Komisijin pokajnički program).
  Imunitet od novčane kazne može se odobriti poduzetniku koji prvi podnese dokaz za koji Komisija smatra da bi joj mogao omogućiti provedbu ciljane pretrage ili utvrđivanje povrede članka 101. Ugovora u vezi s navodnim kartelom. Smanjenje novčane kazne može se odobriti poduzetnicima koji Komisiji dostave dokaze o navodnoj povredi koji imaju znatnu dodanu vrijednost u odnosu na dokaze koje Komisija već posjeduje.
  Komisija odobrava imunitet od novčanih kazni ili smanjenje novčanih kazni u okviru svojeg pokajničkog programa samo ako je na kraju upravnog postupka poduzetnik ispunio zahtjeve i uvjete suradnje utvrđene u pokajničkom programu. Njima mogu, među ostalim, biti obuhvaćeni vrsta informacija i dokazi koje su poduzetnici dužni dostaviti te daljnja suradnja koja se od poduzetnika očekuje tijekom upravnog postupka.
  2.   Kako bi ispunjavali uvjete za imunitet od novčane kazne ili smanjenje novčane kazne koja bi inače bila izrečena, poduzetnici Komisiji dobrovoljno predočavaju svoja saznanja o tajnom kartelu i svoju ulogu u njemu, što može biti i u obliku dobrovoljnog predočavanja saznanja bivših ili sadašnjih zaposlenika ili predstavnika poduzeća (korporativne izjave poduzetnika pokajnika). Takve korporativne izjave poduzetnika pokajnika sastavljaju se posebno za podnošenje Komisiji u cilju dobivanja imuniteta od novčane kazne ili smanjenja novčane kazne u okviru Komisijina pokajničkog programa.
  3.   Komisija će strankama ponuditi primjerene načine dostave korporativnih izjava poduzetnika pokajnika ne samo u pisanom obliku nego, među ostalim, i usmeno. Usmene korporativne izjave mogu se snimati i zapisati u prostorima Komisije. Poduzetniku se odobrava mogućnost provjere tehničke točnosti snimke njegove usmene izjave u prostorima Komisije te, prema potrebi, ispravka sadržaja izjave bez dogode. Pravila u ovoj Uredbi o korporativnim izjavama poduzetnika pokajnika primjenjuju se na te izjave neovisno o mediju na kojemu su pohranjene. Postojeće informacije, tj. dokazi koji postoje bez obzira na postupak Komisije i koje Komisiji podnosi poduzetnik u kontekstu svojeg zahtjeva za imunitet od novčane kazne ili smanjenje novčane kazne, nisu dio korporativne izjave poduzetnika pokajnika.” |
| --- | --- |

1.

Umeće se sljedeći članak 4.a:

„Članak 4.a

Komisijin pokajnički program

1.   Komisija može odrediti zahtjeve i uvjete suradnje u skladu s kojima može nagraditi poduzetnike koji sudjeluju ili su sudjelovali u tajnim kartelima za suradnju pri otkrivanju kartela i olakšavanju utvrđivanja povrede, imunitetom od novčanih kazni ili smanjenjem novčanih kazni koje bi se inače izrekle u skladu s člankom 23. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1/2003 (Komisijin pokajnički program).

Imunitet od novčane kazne može se odobriti poduzetniku koji prvi podnese dokaz za koji Komisija smatra da bi joj mogao omogućiti provedbu ciljane pretrage ili utvrđivanje povrede članka 101. Ugovora u vezi s navodnim kartelom. Smanjenje novčane kazne može se odobriti poduzetnicima koji Komisiji dostave dokaze o navodnoj povredi koji imaju znatnu dodanu vrijednost u odnosu na dokaze koje Komisija već posjeduje.

Komisija odobrava imunitet od novčanih kazni ili smanjenje novčanih kazni u okviru svojeg pokajničkog programa samo ako je na kraju upravnog postupka poduzetnik ispunio zahtjeve i uvjete suradnje utvrđene u pokajničkom programu. Njima mogu, među ostalim, biti obuhvaćeni vrsta informacija i dokazi koje su poduzetnici dužni dostaviti te daljnja suradnja koja se od poduzetnika očekuje tijekom upravnog postupka.

2.   Kako bi ispunjavali uvjete za imunitet od novčane kazne ili smanjenje novčane kazne koja bi inače bila izrečena, poduzetnici Komisiji dobrovoljno predočavaju svoja saznanja o tajnom kartelu i svoju ulogu u njemu, što može biti i u obliku dobrovoljnog predočavanja saznanja bivših ili sadašnjih zaposlenika ili predstavnika poduzeća (korporativne izjave poduzetnika pokajnika). Takve korporativne izjave poduzetnika pokajnika sastavljaju se posebno za podnošenje Komisiji u cilju dobivanja imuniteta od novčane kazne ili smanjenja novčane kazne u okviru Komisijina pokajničkog programa.

3.   Komisija će strankama ponuditi primjerene načine dostave korporativnih izjava poduzetnika pokajnika ne samo u pisanom obliku nego, među ostalim, i usmeno. Usmene korporativne izjave mogu se snimati i zapisati u prostorima Komisije. Poduzetniku se odobrava mogućnost provjere tehničke točnosti snimke njegove usmene izjave u prostorima Komisije te, prema potrebi, ispravka sadržaja izjave bez dogode. Pravila u ovoj Uredbi o korporativnim izjavama poduzetnika pokajnika primjenjuju se na te izjave neovisno o mediju na kojemu su pohranjene. Postojeće informacije, tj. dokazi koji postoje bez obzira na postupak Komisije i koje Komisiji podnosi poduzetnik u kontekstu svojeg zahtjeva za imunitet od novčane kazne ili smanjenje novčane kazne, nisu dio korporativne izjave poduzetnika pokajnika.”

| 2. | U članku 8. briše se stavak 2. |
| --- | --- |

2.

U članku 8. briše se stavak 2.

| 3. | U članku 10.a stavku 2. treći podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Ako rasprave o nagodbi napreduju, Komisija može odrediti rok unutar kojeg se stranke mogu obvezati da će u skladu s postupkom nagodbe podnijeti prijedloge za nagodbu, u kojima će navesti rezultate rasprava o nagodbi i priznati svoje sudjelovanje u povredi članka 101. Ugovora te svoju odgovornost. Predmetna poduzeća te prijedloge za nagodbu posebno pripremaju u obliku službenog zahtjeva Komisiji da donese odluku u njihovu predmetu nakon postupka nagodbe. Prije nego što Komisija odredi rok za podnošenje prijedloga za nagodbu, zainteresiranim strankama se na njihov zahtjev pravovremeno mogu otkriti informacije iz prvog podstavka. Komisija nije obvezna uzeti u obzir prijedloge za nagodbu primljene nakon isteka tog roka.
  Komisija će strankama ponuditi primjerene načine dostave prijedloga za nagodbu osim pismenim putem, uključujući usmeno. Usmeni prijedlozi za nagodbu mogu se snimati i zapisati u prostorima Komisije. Poduzetniku se odobrava mogućnost provjere tehničke točnosti snimke njegova usmenog prijedloga u prostorima Komisije te, prema potrebi, ispravka sadržaja prijedloga bez dogode. Pravila u ovoj Uredbi o prijedlozima za nagodbu primjenjuju se na prijedloge za nagodbu neovisno o mediju na kojemu su pohranjene.” |
| --- | --- |

3.

U članku 10.a stavku 2. treći podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Ako rasprave o nagodbi napreduju, Komisija može odrediti rok unutar kojeg se stranke mogu obvezati da će u skladu s postupkom nagodbe podnijeti prijedloge za nagodbu, u kojima će navesti rezultate rasprava o nagodbi i priznati svoje sudjelovanje u povredi članka 101. Ugovora te svoju odgovornost. Predmetna poduzeća te prijedloge za nagodbu posebno pripremaju u obliku službenog zahtjeva Komisiji da donese odluku u njihovu predmetu nakon postupka nagodbe. Prije nego što Komisija odredi rok za podnošenje prijedloga za nagodbu, zainteresiranim strankama se na njihov zahtjev pravovremeno mogu otkriti informacije iz prvog podstavka. Komisija nije obvezna uzeti u obzir prijedloge za nagodbu primljene nakon isteka tog roka.

Komisija će strankama ponuditi primjerene načine dostave prijedloga za nagodbu osim pismenim putem, uključujući usmeno. Usmeni prijedlozi za nagodbu mogu se snimati i zapisati u prostorima Komisije. Poduzetniku se odobrava mogućnost provjere tehničke točnosti snimke njegova usmenog prijedloga u prostorima Komisije te, prema potrebi, ispravka sadržaja prijedloga bez dogode. Pravila u ovoj Uredbi o prijedlozima za nagodbu primjenjuju se na prijedloge za nagodbu neovisno o mediju na kojemu su pohranjene.”

| 4. | Članak 15. mijenja se kako slijedi:






  (a) | naslov se zamjenjuje sljedećim:
  „Članak 15.
  Uvid u spis”; |
| --- | --- | --- |

4.

Članak 15. mijenja se kako slijedi:

(a)

naslov se zamjenjuje sljedećim:

„Članak 15.

Uvid u spis”;

| (b) | stavak 1.a zamjenjuje se sljedećim:
  „1.a   Nakon pokretanja postupka u skladu s člankom 11. stavkom 6. Uredbe (EZ) br. 1/2003 te kako bi strankama omogućila podnošenje prijedloga za nagodbu, Komisija im na zahtjev i u skladu s uvjetima utvrđenima u relevantnim podstavcima otkriva dokaze i dokumente opisane u članku 10.a stavku 2. Uzimajući navedeno u obzir, pri podnošenju prijedloga za nagodbu stranke Komisiji potvrđuju da će zahtijevati uvid u spis u skladu sa stavkom 1. tek nakon primitka obavijesti o utvrđenim činjenicama, ako se u obavijesti o utvrđenim činjenicama ne navodi sadržaj njihovih prijedloga za nagodbu. Ako se rasprave o nagodbi obustave s jednom ili više stranaka, toj se stranci odobrava uvid u spis u skladu sa stavkom 1. ako se obavijest o utvrđenim činjenicama odnosi na nju.”; |
| --- | --- |

(b)

stavak 1.a zamjenjuje se sljedećim:

„1.a   Nakon pokretanja postupka u skladu s člankom 11. stavkom 6. Uredbe (EZ) br. 1/2003 te kako bi strankama omogućila podnošenje prijedloga za nagodbu, Komisija im na zahtjev i u skladu s uvjetima utvrđenima u relevantnim podstavcima otkriva dokaze i dokumente opisane u članku 10.a stavku 2. Uzimajući navedeno u obzir, pri podnošenju prijedloga za nagodbu stranke Komisiji potvrđuju da će zahtijevati uvid u spis u skladu sa stavkom 1. tek nakon primitka obavijesti o utvrđenim činjenicama, ako se u obavijesti o utvrđenim činjenicama ne navodi sadržaj njihovih prijedloga za nagodbu. Ako se rasprave o nagodbi obustave s jednom ili više stranaka, toj se stranci odobrava uvid u spis u skladu sa stavkom 1. ako se obavijest o utvrđenim činjenicama odnosi na nju.”;

| (c) | umeće se sljedeći stavak 1.b:
  „1.b   Uvid u skladu sa stavkom 1. ili 1.a u korporativnu izjavu poduzetnika pokajnika u smislu članka 4.a stavka 2. ili u prijedlog za nagodbu u smislu članka 10.a stavka 2., odobrava se samo u prostorima Komisije. Stranke i njihovi predstavnici ne smiju korporativne izjave poduzetnika pokajnika ili prijedloge za nagodbu kopirati mehaničkim ili elektroničkim sredstvima.”; |
| --- | --- |

(c)

umeće se sljedeći stavak 1.b:

„1.b   Uvid u skladu sa stavkom 1. ili 1.a u korporativnu izjavu poduzetnika pokajnika u smislu članka 4.a stavka 2. ili u prijedlog za nagodbu u smislu članka 10.a stavka 2., odobrava se samo u prostorima Komisije. Stranke i njihovi predstavnici ne smiju korporativne izjave poduzetnika pokajnika ili prijedloge za nagodbu kopirati mehaničkim ili elektroničkim sredstvima.”;

| (d) | stavak 4. briše se. |
| --- | --- |

(d)

stavak 4. briše se.

| 5. | Nakon članka 16. umeće se sljedeće poglavlje VI.a:
  „POGLAVLJE VI.a

  OGRANIČENJA UPORABE INFORMACIJA DOBIVENIH TIJEKOM POSTUPKA KOMISIJE

  Članak 16.a
  1.   Informacije dobivene u skladu s ovom Uredbom upotrebljavaju se samo u svrhu sudskog ili upravnog postupka za primjenu članaka 101. i 102. Ugovora.
  2.   Uvid u korporativne izjave poduzetnika pokajnika u smislu članka 4.a stavka 2. ili u prijedlog za nagodbu u smislu članka 10.a stavka 2. odobrava se samo u svrhu ostvarivanja prava na obranu u postupcima pred Komisijom. Informacije iz takvih izjava i prijedloga stranka koja je dobila uvid u spis može upotrebljavati samo ako su one potrebne za ostvarivanje njezinih prava na obranu u postupcima:






  (a) | pred sudovima Europske unije koji revidiraju odluke Komisije; ili |
| --- | --- | --- |

5.

Nakon članka 16. umeće se sljedeće poglavlje VI.a:

„POGLAVLJE VI.a

OGRANIČENJA UPORABE INFORMACIJA DOBIVENIH TIJEKOM POSTUPKA KOMISIJE

Članak 16.a

1.   Informacije dobivene u skladu s ovom Uredbom upotrebljavaju se samo u svrhu sudskog ili upravnog postupka za primjenu članaka 101. i 102. Ugovora.

2.   Uvid u korporativne izjave poduzetnika pokajnika u smislu članka 4.a stavka 2. ili u prijedlog za nagodbu u smislu članka 10.a stavka 2. odobrava se samo u svrhu ostvarivanja prava na obranu u postupcima pred Komisijom. Informacije iz takvih izjava i prijedloga stranka koja je dobila uvid u spis može upotrebljavati samo ako su one potrebne za ostvarivanje njezinih prava na obranu u postupcima:

(a)

pred sudovima Europske unije koji revidiraju odluke Komisije; ili

| (b) | pred sudovima država članica u predmetima koji su izravno povezani s predmetom u kojem je uvid odobren i koji se odnose na sljedeće:






  i. | raspodjelu novčane kazne među sudionicima kartela koju im je zajednički i pojedinačno izrekla Komisija; ili |
| --- | --- | --- |

(b)

pred sudovima država članica u predmetima koji su izravno povezani s predmetom u kojem je uvid odobren i koji se odnose na sljedeće:

i.

raspodjelu novčane kazne među sudionicima kartela koju im je zajednički i pojedinačno izrekla Komisija; ili

| ii. | reviziju odluke kojom je tijelo nadležno za tržišno natjecanje države članice utvrdilo povredu članka 101. UFEU-a. |
| --- | --- |

ii.

reviziju odluke kojom je tijelo nadležno za tržišno natjecanje države članice utvrdilo povredu članka 101. UFEU-a.

3.   Sljedeće kategorije informacija dobivene u skladu s ovom Uredbom ne upotrebljavaju se u postupcima pred nacionalnim sudovima dok Komisija ne zaključi svoje postupke protiv svih stranaka pod istragom donošenjem odluke u skladu s člancima 7., 9. ili 10. Uredbe (EZ) br. 1/2003 ili na neki drugi način ne završi svoj postupak:

| (a) | informacije koje je pripremila druga fizička ili pravna osoba posebno za postupak Komisije; i |
| --- | --- |

(a)

informacije koje je pripremila druga fizička ili pravna osoba posebno za postupak Komisije; i

| (b) | informacije koje je Komisija sastavila i poslala strankama tijekom svojih postupaka.” |
| --- | --- |

(b)

informacije koje je Komisija sastavila i poslala strankama tijekom svojih postupaka.”

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 3. kolovoza 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 1, 4.1.2003., str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 773/2004 od 7. travnja 2004. o postupcima koje Komisija vodi na temelju članaka 81. i 82. Ugovora o EZ-u (SL L 123, 27.4.2004., str. 18.). Uredba kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1792/2006. (SL L 362, 20.12.2006., str. 1.) i Uredbom (EZ) br. 622/2008. (SL L 171, 1.7.2008., str. 3.).

2

(3)  Direktiva 2014/104/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. studenoga 2014. o određenim pravilima kojima se uređuju postupci za naknadu štete prema nacionalnom pravu za kršenje odredaba prava tržišnog natjecanja država članica i Europske unije (SL L 349, 5.12.2014., str. 1.).

3

---

| 5.8.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 208/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 208/7

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1349

оd 3. kolovoza 2015.

o izmjeni Priloga I. Uredbi (EZ) br. 798/2008 u pogledu unosa za Južnu Afriku na popisu trećih zemalja, državnih područja, zona ili kompartmenta iz kojih je dozvoljen uvoz i provoz određenih proizvoda od peradi kroz Uniju u vezi s visokopatogenom influencom ptica

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2002/99/EZ od 16. prosinca 2002. o utvrđivanju zdravstvenih pravila za životinje kojima se uređuje proizvodnja, prerada, stavljanje u promet i unošenje proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi (1), a posebno njezin članak 8. uvodnu rečenicu, članak 8. točku 1. prvi podstavak, članak 8. točku 4. i članak 9. stavak 4. točku (c),

budući da:

| (1) | Uredbom Komisije (EZ) br. 798/2008 (2) utvrđuju se zahtjevi za veterinarsko certificiranje za uvoz u Uniju i provoz kroz nju, uključujući skladištenje tijekom provoza, peradi i proizvoda od peradi („proizvodi”). Njome se predviđa da je uvoz u Uniju, odnosno provoz kroz Uniju dopušten samo proizvodima iz trećih zemalja, državnih područja, zona ili kompartmenta iz stupaca 1. i 3. tablice iz dijela 1. Priloga I. toj Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Komisije (EZ) br. 798/2008 (2) utvrđuju se zahtjevi za veterinarsko certificiranje za uvoz u Uniju i provoz kroz nju, uključujući skladištenje tijekom provoza, peradi i proizvoda od peradi („proizvodi”). Njome se predviđa da je uvoz u Uniju, odnosno provoz kroz Uniju dopušten samo proizvodima iz trećih zemalja, državnih područja, zona ili kompartmenta iz stupaca 1. i 3. tablice iz dijela 1. Priloga I. toj Uredbi.

| (2) | Uredbom (EZ) br. 798/2008 utvrđuju se i uvjeti koje treća zemlja, državno područje, zona ili kompartment trebaju ispuniti kako bi se smatrali slobodnima od visokopatogene influence ptica. |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EZ) br. 798/2008 utvrđuju se i uvjeti koje treća zemlja, državno područje, zona ili kompartment trebaju ispuniti kako bi se smatrali slobodnima od visokopatogene influence ptica.

| (3) | Južna Afrika navedena je u dijelu 1. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 798/2008 kao treća zemlja iz koje je dozvoljen uvoz u Uniju i provoz kroz Uniju bezgrebenki za rasplod i proizvodnju, njihovih jaja za valenje i jednodnevnih pilića, mesa, jaja i proizvoda od jaja bezgrebenki te jaja slobodnih od specifičnih patogena (SPF jaja). |
| --- | --- |

(3)

Južna Afrika navedena je u dijelu 1. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 798/2008 kao treća zemlja iz koje je dozvoljen uvoz u Uniju i provoz kroz Uniju bezgrebenki za rasplod i proizvodnju, njihovih jaja za valenje i jednodnevnih pilića, mesa, jaja i proizvoda od jaja bezgrebenki te jaja slobodnih od specifičnih patogena (SPF jaja).

| (4) | Nakon izbijanja visokopatogene influence ptica podtipa H5N2 na južnoafričkom državnom području u travnju 2011. uvoz bezgrebenki za rasplod i proizvodnju, jaja za valenje i jednodnevnih pilića bezgrebenki te mesa bezgrebenki zabranjen je Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 536/2011 (3). |
| --- | --- |

(4)

Nakon izbijanja visokopatogene influence ptica podtipa H5N2 na južnoafričkom državnom području u travnju 2011. uvoz bezgrebenki za rasplod i proizvodnju, jaja za valenje i jednodnevnih pilića bezgrebenki te mesa bezgrebenki zabranjen je Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 536/2011 (3).

| (5) | Nadalje, provedbene uredbe Komisije (EU) br. 991/2011 (4) i (EU) br. 110/2012 (5) donesene su u vezi s razvojem situacije u pogledu bolesti. |
| --- | --- |

(5)

Nadalje, provedbene uredbe Komisije (EU) br. 991/2011 (4) i (EU) br. 110/2012 (5) donesene su u vezi s razvojem situacije u pogledu bolesti.

| (6) | Dok cijelo državno područje Južne Afrike ne bude proglašeno slobodnim od visokopatogene influence ptica, uvoz mesa bezgrebenki proizvedenog od bezgrebenki koje se uzgajaju na registriranim ograđenim gospodarstvima dopušten je Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 166/2014 (6) i dodatno prilagođen Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 952/2014 (7). |
| --- | --- |

(6)

Dok cijelo državno područje Južne Afrike ne bude proglašeno slobodnim od visokopatogene influence ptica, uvoz mesa bezgrebenki proizvedenog od bezgrebenki koje se uzgajaju na registriranim ograđenim gospodarstvima dopušten je Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 166/2014 (6) i dodatno prilagođen Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 952/2014 (7).

| (7) | Južna Afrika dostavila je 2. ožujka 2015. informacije o svom statusu u pogledu visokopatogene influence ptica i proglasila cijelo svoje državno područje slobodnim od te bolesti te zatražila odobrenje za nastavak izvoza mesa bezgrebenki u Uniju. |
| --- | --- |

(7)

Južna Afrika dostavila je 2. ožujka 2015. informacije o svom statusu u pogledu visokopatogene influence ptica i proglasila cijelo svoje državno područje slobodnim od te bolesti te zatražila odobrenje za nastavak izvoza mesa bezgrebenki u Uniju.

| (8) | Službe Komisije ocijenile su te informacije. Na temelju te ocjene i jamstava koja je dala Južna Afrika, službe Komisije zaključile su da bi opet trebalo dopustiti uvoz mesa bezgrebenki s cijelog državnog područja Južne Afrike. |
| --- | --- |

(8)

Službe Komisije ocijenile su te informacije. Na temelju te ocjene i jamstava koja je dala Južna Afrika, službe Komisije zaključile su da bi opet trebalo dopustiti uvoz mesa bezgrebenki s cijelog državnog područja Južne Afrike.

| (9) | Prilog I. Uredbi (EZ) br. 798/2008 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(9)

Prilog I. Uredbi (EZ) br. 798/2008 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (10) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(10)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Dio 1. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 798/2008 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 3. kolovoza 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 18, 23.1.2003., str. 11.

1

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 798/2008 od 8. kolovoza 2008. o utvrđivanju popisa trećih zemalja, državnih područja, zona ili kompartmenta iz kojih je dozvoljen uvoz i provoz peradi i proizvoda od peradi kroz Zajednicu te o zahtjevima veterinarskog certificiranja (SL L 226, 23.8.2008., str. 1.).

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 536/2011 od 1. lipnja 2011. o izmjeni Priloga II. Odluci 2007/777/EZ i Priloga I. Uredbi (EZ) br. 798/2008 vezano uz unose za Južnu Afriku na popisima trećih zemalja ili njihovih dijelova (SL L 147, 2.6.2011., str. 1.).

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 991/2011 od 5. listopada 2011. o izmjeni Priloga II. Odluci 2007/777/EZ i Priloga I. Uredbi (EZ) br. 798/2008 vezano uz stavke za Južnu Afriku na popisima trećih zemalja ili njihovih dijelova s obzirom na visoko patogenu influencu ptica (SL L 261, 6.10.2011., str. 19.).

4

(5)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 110/2012 od 9. veljače 2012. o izmjeni Priloga II. Odluci 2007/777/EZ i Priloga I. Uredbi (EZ) br. 798/2008 u pogledu unosa Južne Afrike na popis trećih zemalja ili njihovih dijelova (SL L 37, 10.2.2012., str. 50.).

5

(6)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 166/2014 оd 17. veljače 2014. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 798/2008 u pogledu zahtjeva certificiranja za uvoz u Uniju mesa bezgrebenki uzgojenih na farmi namijenjenih prehrani ljudi i unosa za Izrael i Južnu Afriku na popisu trećih zemalja ili državnih područja (SL L 54, 22.2.2014., str. 2.).

6

(7)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 952/2014 оd 4. rujna 2014. o izmjeni Priloga I. Uredbi (EZ) br. 798/2008 u pogledu unosa za Maleziju na popisu trećih zemalja, državnih područja, zona ili kompartmenta u vezi s visokopatogenom influencom ptica i u pogledu obrazaca veterinarskih certifikata za uvoz peradi, jednodnevnih pilića, jaja za valenje, mesa peradi te uzgojenih bezgrebenki i jaja (SL L 273, 13.9.2014., str. 1.).

7

---

PRILOG

U dijelu 1. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 798/2008 unos za Južnu Afriku zamjenjuje se sljedećim:

| Oznaka ISO i ime treće zemlje ili državnog područja | Oznaka treće zemlje, državnog područja, zone ili kompartmenta | Opis treće zemlje, državnog područja, zone ili kompartmenta | Veterinarski certifikat | Posebni uvjeti | Posebni uvjeti | Status nadzora influence ptica | Status cijepljenja protiv influence ptica | Status kontrole salmonele |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obrazac (obrasci) | Dodatna jamstva | Zaključni datum (1) | Početni datum (2) |
| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 6.A | 6.B | 7. | 8. | 9. |
| „ZA – Južna Afrika | ZA-0 | Cijela zemlja | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4” |
| BPR | I | P2 | 9.4.2011. | | A | | |
| DOR | II | P2 | 9.4.2011. | | | |
| HER | III | P2 | 9.4.2011. | | | |
| RAT | VII | H | 9.4.2011. | 25.8.2015. | | | |

Oznaka ISO i ime treće zemlje ili državnog područja

Oznaka treće zemlje, državnog područja, zone ili kompartmenta

Opis treće zemlje, državnog područja, zone ili kompartmenta

Veterinarski certifikat

Posebni uvjeti

Posebni uvjeti

Status nadzora influence ptica

Status cijepljenja protiv influence ptica

Status kontrole salmonele

Obrazac (obrasci)

Dodatna jamstva

Zaključni datum (1)

Početni datum (2)

1.

2.

3.

4.

5.

6.

6.A

6.B

7.

8.

9.

„ZA – Južna Afrika

ZA-0

Cijela zemlja

SPF

EP, E

S4”

BPR

I

P2

9.4.2011.

A

DOR

II

P2

9.4.2011.

HER

III

P2

9.4.2011.

RAT

VII

H

9.4.2011.

25.8.2015.

---

| 5.8.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 208/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 208/10

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1350

оd 3. kolovoza 2015.

o izmjeni Provedbene uredbe Vijeća (EU) br. 461/2013 o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz polietilen tereftalata (PET) podrijetlom iz Indije

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 19.,

budući da:

1.   POSTUPAK

1.1.   Mjere na snazi

| (1) | Vijeće je Uredbom (EZ) br. 2603/2000 (2) uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu na uvoz polietilen tereftalata (PET) podrijetlom, među ostalim, iz Indije. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1645/2005 (3) izmijenilo razinu kompenzacijskih mjera na snazi u pogledu uvoza PET-a iz Indije. Izmjene su bile rezultat ubrzane revizije pokrenute u skladu s člankom 20. Uredbe (EZ) 597/2009. Nakon revizije zbog predstojećeg isteka Vijeće je Uredbom (EZ) br. 193/2007 (4) uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu za daljnje razdoblje od pet godina. Kompenzacijske mjere naknadno su izmijenjene Uredbom Vijeća (EZ) br. 1286/2008 (5) i Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 906/2011 (6) nakon parcijalnih privremenih revizija. Kasnija parcijalna privremena revizija završena je bez izmjene mjera na snazi Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 559/2012 (7). Nakon još jedne revizije zbog predstojećeg isteka mjera Vijeće je Provedbenom uredbom (EU) br. 461/2013 (8) uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu za daljnje razdoblje od pet godina. Komisija je Odlukom 2000/745/EZ (9) preuzela obveze kojima se utvrđuje najniža uvozna cijena koju su ponudila tri proizvođača izvoznika u Indiji. Komisija je Provedbenom odlukom 2014/109/EU (10) povukla prihvaćanje preuzimanja obveza zbog promjena okolnosti u kojima je preuzimanje obveza prihvaćeno. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je Uredbom (EZ) br. 2603/2000 (2) uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu na uvoz polietilen tereftalata (PET) podrijetlom, među ostalim, iz Indije. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1645/2005 (3) izmijenilo razinu kompenzacijskih mjera na snazi u pogledu uvoza PET-a iz Indije. Izmjene su bile rezultat ubrzane revizije pokrenute u skladu s člankom 20. Uredbe (EZ) 597/2009. Nakon revizije zbog predstojećeg isteka Vijeće je Uredbom (EZ) br. 193/2007 (4) uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu za daljnje razdoblje od pet godina. Kompenzacijske mjere naknadno su izmijenjene Uredbom Vijeća (EZ) br. 1286/2008 (5) i Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 906/2011 (6) nakon parcijalnih privremenih revizija. Kasnija parcijalna privremena revizija završena je bez izmjene mjera na snazi Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 559/2012 (7). Nakon još jedne revizije zbog predstojećeg isteka mjera Vijeće je Provedbenom uredbom (EU) br. 461/2013 (8) uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu za daljnje razdoblje od pet godina. Komisija je Odlukom 2000/745/EZ (9) preuzela obveze kojima se utvrđuje najniža uvozna cijena koju su ponudila tri proizvođača izvoznika u Indiji. Komisija je Provedbenom odlukom 2014/109/EU (10) povukla prihvaćanje preuzimanja obveza zbog promjena okolnosti u kojima je preuzimanje obveza prihvaćeno.

| (2) | Mjere na snazi sastoje se od posebne kompenzacijske pristojbe u rasponu od 0 do 106,5 EUR po toni za pojedinačno navedene indijske proizvođače, uz preostalu stopu od 69,4 EUR po toni uvedenu na uvoz od svih drugih proizvođača. |
| --- | --- |

(2)

Mjere na snazi sastoje se od posebne kompenzacijske pristojbe u rasponu od 0 do 106,5 EUR po toni za pojedinačno navedene indijske proizvođače, uz preostalu stopu od 69,4 EUR po toni uvedenu na uvoz od svih drugih proizvođača.

1.2.   Pokretanje dviju parcijalnih privremenih revizija

| (3) | Indijski proizvođači izvoznici PET-a („podnositelji zahtjeva”), Dhunseri Petrochem & Tea Limited („Dhunseri”) i Reliance Industries Limited („Reliance”), podnijeli su dva zahtjeva za parcijalnu privremenu reviziju u skladu s člankom 19. Osnovne uredbe. Opseg zahtjeva bio je ograničen na provjeru odgovarajućeg subvencioniranja u pogledu podnositelja zahtjeva. |
| --- | --- |

(3)

Indijski proizvođači izvoznici PET-a („podnositelji zahtjeva”), Dhunseri Petrochem & Tea Limited („Dhunseri”) i Reliance Industries Limited („Reliance”), podnijeli su dva zahtjeva za parcijalnu privremenu reviziju u skladu s člankom 19. Osnovne uredbe. Opseg zahtjeva bio je ograničen na provjeru odgovarajućeg subvencioniranja u pogledu podnositelja zahtjeva.

| (4) | Podnositelji zahtjeva dostavili su dokaze prima facie da nije više potrebno primjenjivati mjere na postojećoj razini kako bi se kompenziralo subvencioniranje protiv kojeg se mogu uvesti mjere. Konkretnije, podnositelji zahtjeva dostavili su dokaze prima facie koji dokazuju da je njihov odgovarajući iznos subvencije smanjen poprilično ispod stopa pristojbi koje se trenutačno primjenjuju na njih. |
| --- | --- |

(4)

Podnositelji zahtjeva dostavili su dokaze prima facie da nije više potrebno primjenjivati mjere na postojećoj razini kako bi se kompenziralo subvencioniranje protiv kojeg se mogu uvesti mjere. Konkretnije, podnositelji zahtjeva dostavili su dokaze prima facie koji dokazuju da je njihov odgovarajući iznos subvencije smanjen poprilično ispod stopa pristojbi koje se trenutačno primjenjuju na njih.

| (5) | U slučaju društva Dhunseri to bi smanjenje ukupne razine subvencije bilo uzrokovano ukidanjem njegova statusa izvozno orijentiranih jedinica i smanjenjem uvoznih pristojbi koje se primjenjuju na sirovine upotrebljavane za proizvodnju predmetnog proizvoda nakon ispitnog postupka koji je doveo do sadašnje razine mjera. |
| --- | --- |

(5)

U slučaju društva Dhunseri to bi smanjenje ukupne razine subvencije bilo uzrokovano ukidanjem njegova statusa izvozno orijentiranih jedinica i smanjenjem uvoznih pristojbi koje se primjenjuju na sirovine upotrebljavane za proizvodnju predmetnog proizvoda nakon ispitnog postupka koji je doveo do sadašnje razine mjera.

| (6) | U slučaju društva Reliance do tog smanjenja ukupne razine subvencije došlo bi zbog prestanka primjene Programa prava na povrat carinskih pristojbi i Programa kredita za statusnog nositelja potpore te zbog smanjenja iznosa koje je podnositelj zahtjeva primio u okviru drugih programa kao što su Program ciljnog tržišta, Program ciljnog proizvoda, Program po prethodnom odobrenju i Program za potporu izvoza osnovnih sredstava. |
| --- | --- |

(6)

U slučaju društva Reliance do tog smanjenja ukupne razine subvencije došlo bi zbog prestanka primjene Programa prava na povrat carinskih pristojbi i Programa kredita za statusnog nositelja potpore te zbog smanjenja iznosa koje je podnositelj zahtjeva primio u okviru drugih programa kao što su Program ciljnog tržišta, Program ciljnog proizvoda, Program po prethodnom odobrenju i Program za potporu izvoza osnovnih sredstava.

| (7) | Utvrdivši da je svaki zahtjev sadržavao dostatne dokaze prima facie, Komisija je dvjema obavijestima, od 6. lipnja 2014. (11) i od 1. kolovoza 2014. (12), najavila pokretanje parcijalnih privremenih revizija u skladu s člankom 19. Osnovne uredbe. Opseg revizija bio je ograničen na provjeru subvencioniranja u pogledu pojedinačnih podnositelja zahtjeva. |
| --- | --- |

(7)

Utvrdivši da je svaki zahtjev sadržavao dostatne dokaze prima facie, Komisija je dvjema obavijestima, od 6. lipnja 2014. (11) i od 1. kolovoza 2014. (12), najavila pokretanje parcijalnih privremenih revizija u skladu s člankom 19. Osnovne uredbe. Opseg revizija bio je ograničen na provjeru subvencioniranja u pogledu pojedinačnih podnositelja zahtjeva.

1.3.   Stranke na koje se ispitni postupak odnosi

| (8) | Komisija je službeno obavijestila podnositelje zahtjeva, predstavnike izvozne zemlje i udruženje proizvođača iz Unije o pokretanju revizija. Zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoja stajališta u pisanom obliku i zatražiti saslušanje u roku određenom u obavijestima o pokretanju. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je službeno obavijestila podnositelje zahtjeva, predstavnike izvozne zemlje i udruženje proizvođača iz Unije o pokretanju revizija. Zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoja stajališta u pisanom obliku i zatražiti saslušanje u roku određenom u obavijestima o pokretanju.

| (9) | Društvo Reliance zatražilo je saslušanje i ono mu je odobreno. |
| --- | --- |

(9)

Društvo Reliance zatražilo je saslušanje i ono mu je odobreno.

| (10) | Kako bi dobila podatke koje smatra potrebnima za svoj ispitni postupak, Komisija je podnositeljima zahtjeva i Vladi Indije poslala upitnike te primila odgovore u rokovima utvrđenima u tu svrhu. |
| --- | --- |

(10)

Kako bi dobila podatke koje smatra potrebnima za svoj ispitni postupak, Komisija je podnositeljima zahtjeva i Vladi Indije poslala upitnike te primila odgovore u rokovima utvrđenima u tu svrhu.

| (11) | Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje subvencioniranja. Komisija je provela posjete radi provjere u prostorima društva Dhunseri u Kolkati i društva Reliance u Mumbaiju te u poslovnim prostorima Vlade Indije u New Delhiju (Glavna uprava za vanjsku trgovinu i Ministarstvo trgovine) i Kolkati (Odjel za trgovinu i industriju, Vlada Zapadnog Bengala). |
| --- | --- |

(11)

Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje subvencioniranja. Komisija je provela posjete radi provjere u prostorima društva Dhunseri u Kolkati i društva Reliance u Mumbaiju te u poslovnim prostorima Vlade Indije u New Delhiju (Glavna uprava za vanjsku trgovinu i Ministarstvo trgovine) i Kolkati (Odjel za trgovinu i industriju, Vlada Zapadnog Bengala).

1.4.   Razdoblje ispitnog postupka revizije

| (12) | Ispitnim postupkom o subvencioniranju obuhvaćeno je razdoblje od 1. travnja 2013. do 31. ožujka 2014. („razdoblje ispitnog postupka revizije”). |
| --- | --- |

(12)

Ispitnim postupkom o subvencioniranju obuhvaćeno je razdoblje od 1. travnja 2013. do 31. ožujka 2014. („razdoblje ispitnog postupka revizije”).

1.5.   Objava

| (13) | Vlada Indije i druge zainteresirane strane obaviještene su 16. lipnja i 1. srpnja 2015. o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih je Komisija namjeravala predložiti izmjenu stopa pristojbi primjenjivih na društva Dhunseri i Reliance. Također su dobile razuman rok za očitovanje. Svi podnesci i očitovanja propisno su uzeti u razmatranje kako je određeno u nastavku teksta. |
| --- | --- |

(13)

Vlada Indije i druge zainteresirane strane obaviještene su 16. lipnja i 1. srpnja 2015. o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih je Komisija namjeravala predložiti izmjenu stopa pristojbi primjenjivih na društva Dhunseri i Reliance. Također su dobile razuman rok za očitovanje. Svi podnesci i očitovanja propisno su uzeti u razmatranje kako je određeno u nastavku teksta.

2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

2.1.   Predmetni proizvod

| (14) | Proizvod obuhvaćen ovom revizijom jest PET viskoznosti 78 ml/g ili veće, u skladu s normom ISO 1628-5, trenutačno razvrstan u oznaku KN 3907 60 20 i podrijetlom iz Indije („predmetni proizvod”). |
| --- | --- |

(14)

Proizvod obuhvaćen ovom revizijom jest PET viskoznosti 78 ml/g ili veće, u skladu s normom ISO 1628-5, trenutačno razvrstan u oznaku KN 3907 60 20 i podrijetlom iz Indije („predmetni proizvod”).

2.2.   Istovjetni proizvod

| (15) | Ispitnim se postupkom otkrilo da je predmetni proizvod identičan u pogledu fizičkih i kemijskih karakteristika te uporaba proizvodu koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu u Indiji. Stoga je zaključeno da su proizvodi koji se prodaju na domaćim i izvoznim tržištima istovjetni proizvodi u smislu članka 2. točke (c) Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(15)

Ispitnim se postupkom otkrilo da je predmetni proizvod identičan u pogledu fizičkih i kemijskih karakteristika te uporaba proizvodu koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu u Indiji. Stoga je zaključeno da su proizvodi koji se prodaju na domaćim i izvoznim tržištima istovjetni proizvodi u smislu članka 2. točke (c) Osnovne uredbe.

3.   REZULTATI ISPITNOG POSTUPKA

3.1.   Subvencioniranje

| (16) | Na temelju podataka koje su dostavili Vlada Indije i podnositelji zahtjeva te odgovora na upitnik Komisije, istraženi su sljedeći programi koji navodno uključuju dodjeljivanje subvencija:
  Programi na cijelom državnom području:






  (a) | Program po prethodnom odobrenju – Advance Authorisation Scheme (AAS) |
| --- | --- | --- |

(16)

Na temelju podataka koje su dostavili Vlada Indije i podnositelji zahtjeva te odgovora na upitnik Komisije, istraženi su sljedeći programi koji navodno uključuju dodjeljivanje subvencija:

Programi na cijelom državnom području:

(a)

Program po prethodnom odobrenju – Advance Authorisation Scheme (AAS)

| (b) | Program povrata carine – Duty Drawback Scheme (DDS) |
| --- | --- |

(b)

Program povrata carine – Duty Drawback Scheme (DDS)

| (c) | Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava – Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS) |
| --- | --- |

(c)

Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava – Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS)

| (d) | Program ciljanog tržišta – Focus Market Scheme (FMS) |
| --- | --- |

(d)

Program ciljanog tržišta – Focus Market Scheme (FMS)

| (e) | Program ciljanog proizvoda – Focus Product Scheme (FPS) |
| --- | --- |

(e)

Program ciljanog proizvoda – Focus Product Scheme (FPS)

| (f) | Program poticanja povećanja izvoza – Incremental Exports Incentivisation Scheme (IEIS) |
| --- | --- |

(f)

Program poticanja povećanja izvoza – Incremental Exports Incentivisation Scheme (IEIS)

| (g) | Poticaji za istraživanje i razvoj u okviru poreza na dohodak – Income Tax Incentive for Research and Development (ITIRAD) |
| --- | --- |

(g)

Poticaji za istraživanje i razvoj u okviru poreza na dohodak – Income Tax Incentive for Research and Development (ITIRAD)

Regionalni programi:

| (h) | Programi subvencija Zapadnog Bengala/Programi poticaja Vlade Zapadnog Bengala – West Bengal Subsidy Schemes/Incentive Schemes of the Government of West Bengal (WBIS) |
| --- | --- |

(h)

Programi subvencija Zapadnog Bengala/Programi poticaja Vlade Zapadnog Bengala – West Bengal Subsidy Schemes/Incentive Schemes of the Government of West Bengal (WBIS)

Navodno ukinuti/neprimjenjivi programi na cijelom državnom području koje su podnositelji zahtjeva prethodno rabili:

| (i) | Program izvozno orijentiranih jedinica – Export Oriented Units (EOU) i posebnih gospodarskih zona – Special Economic Zones (SEZ) |
| --- | --- |

(i)

Program izvozno orijentiranih jedinica – Export Oriented Units (EOU) i posebnih gospodarskih zona – Special Economic Zones (SEZ)

| (j) | Program prava na povrat carinskih pristojbi – Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS) |
| --- | --- |

(j)

Program prava na povrat carinskih pristojbi – Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS)

| (k) | Kredit za statusnog nositelja potpore – Status Holders Incentive Scrip (SHIS) |
| --- | --- |

(k)

Kredit za statusnog nositelja potpore – Status Holders Incentive Scrip (SHIS)

Navodno ukinuti/neprimjenjivi regionalni programi koje su podnositelji zahtjeva prethodno iskoristili:

| (l) | Program Vlade Gudžarata za poticanje kapitalnih ulaganja – Capital investment incentive scheme of the Government of Gujarat |
| --- | --- |

(l)

Program Vlade Gudžarata za poticanje kapitalnih ulaganja – Capital investment incentive scheme of the Government of Gujarat

| (17) | Programi prethodno navedeni u uvodnoj izjavi 16. točkama (a), (c) do (f) i (i) do (k) temelje se na Zakonu o vanjskoj trgovini (razvoj i regulativa) iz 1992. (br. 22 iz 1992.) koji je stupio na snagu 7. kolovoza 1992. („Zakon o vanjskoj trgovini”). Prema Zakonu o vanjskoj trgovini Vlada Indije ovlaštena je za izdavanje obavijesti u vezi s izvoznom i uvoznom politikom. Te su obavijesti sažete u dokumentima o vanjskotrgovinskoj politici koje Ministarstvo trgovine izdaje svakih pet godina i redovito ažurira. Dokument vanjskotrgovinske politike bitan za razdoblje ispitnog postupka revizije jest „Vanjskotrgovinska politika 2009. – 2014.” („FTP 09-14”). Osim toga, Vlada Indije također određuje postupke kojima se uređuje FTP 09-14 u „Priručniku o postupcima, Svezak I.” („HOP I 09-14”). Priručnik o postupcima redovito se ažurira. Dana 1. travnja 2015. Vlada Indije objavila je novi FTP za razdoblje 2015.–2020., ukidajući FMS i FPS. |
| --- | --- |

(17)

Programi prethodno navedeni u uvodnoj izjavi 16. točkama (a), (c) do (f) i (i) do (k) temelje se na Zakonu o vanjskoj trgovini (razvoj i regulativa) iz 1992. (br. 22 iz 1992.) koji je stupio na snagu 7. kolovoza 1992. („Zakon o vanjskoj trgovini”). Prema Zakonu o vanjskoj trgovini Vlada Indije ovlaštena je za izdavanje obavijesti u vezi s izvoznom i uvoznom politikom. Te su obavijesti sažete u dokumentima o vanjskotrgovinskoj politici koje Ministarstvo trgovine izdaje svakih pet godina i redovito ažurira. Dokument vanjskotrgovinske politike bitan za razdoblje ispitnog postupka revizije jest „Vanjskotrgovinska politika 2009. – 2014.” („FTP 09-14”). Osim toga, Vlada Indije također određuje postupke kojima se uređuje FTP 09-14 u „Priručniku o postupcima, Svezak I.” („HOP I 09-14”). Priručnik o postupcima redovito se ažurira. Dana 1. travnja 2015. Vlada Indije objavila je novi FTP za razdoblje 2015.–2020., ukidajući FMS i FPS.

| (18) | Program prethodno naveden u uvodnoj izjavi 16. točki (b) temelji se na odjeljku 75. Zakona o carini iz 1962., odjeljku 37. Središnjeg zakona o trošarinama iz 1944., odjeljcima 93.A i 94. Zakona o financijama iz 1994. i Pravilima za povrat carina, središnjih trošarina i poreza na usluge iz 1995. Stope povrata redovito se objavljuju. |
| --- | --- |

(18)

Program prethodno naveden u uvodnoj izjavi 16. točki (b) temelji se na odjeljku 75. Zakona o carini iz 1962., odjeljku 37. Središnjeg zakona o trošarinama iz 1944., odjeljcima 93.A i 94. Zakona o financijama iz 1994. i Pravilima za povrat carina, središnjih trošarina i poreza na usluge iz 1995. Stope povrata redovito se objavljuju.

| (19) | Program prethodno naveden u uvodnoj izjavi 16. točki (g) temelji se na Zakonu o porezu na dohodak iz 1961. („ITA”) koji se svake godine mijenja Zakonom o financijama. |
| --- | --- |

(19)

Program prethodno naveden u uvodnoj izjavi 16. točki (g) temelji se na Zakonu o porezu na dohodak iz 1961. („ITA”) koji se svake godine mijenja Zakonom o financijama.

| (20) | Programom prethodno navedenim u uvodnoj izjavi 16. točki (h) upravlja Vlada Zapadnog Bengala, a utvrđen je u obavijesti br. 580-CI/H od 22. lipnja 1999. Ministarstva trgovine i industrije Vlade Zapadnog Bengala. |
| --- | --- |

(20)

Programom prethodno navedenim u uvodnoj izjavi 16. točki (h) upravlja Vlada Zapadnog Bengala, a utvrđen je u obavijesti br. 580-CI/H od 22. lipnja 1999. Ministarstva trgovine i industrije Vlade Zapadnog Bengala.

| (21) | Programom prethodno navedenim u uvodnoj izjavi 16. točki (l) upravlja Vlada Gudžarata, a temelji se na politici industrijskih poticaja države Gudžarat. |
| --- | --- |

(21)

Programom prethodno navedenim u uvodnoj izjavi 16. točki (l) upravlja Vlada Gudžarata, a temelji se na politici industrijskih poticaja države Gudžarat.

| (22) | Ispitnim se postupkom otkrilo da su programi prethodno navedeni u uvodnoj izjavi 16. točkama (i) do (l) ukinuti ili ih podnositelji zahtjeva više ne mogu iskoristiti. |
| --- | --- |

(22)

Ispitnim se postupkom otkrilo da su programi prethodno navedeni u uvodnoj izjavi 16. točkama (i) do (l) ukinuti ili ih podnositelji zahtjeva više ne mogu iskoristiti.

3.2.   Program po prethodnom odobrenju – Advance Authorisation Scheme (AAS)

| (23) | Komisija je utvrdila da se društvo Reliance koristilo AAS-om tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je utvrdila da se društvo Reliance koristilo AAS-om tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

3.2.1.   Pravna osnova

| (24) | Detaljni opis programa nalazi se u stavcima 4.1.1. do 4.1.14. dokumenta FTP 09-14 i poglavljima 4.1. do 4.30. dokumenta HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(24)

Detaljni opis programa nalazi se u stavcima 4.1.1. do 4.1.14. dokumenta FTP 09-14 i poglavljima 4.1. do 4.30. dokumenta HOP I 09-14.

3.2.2.   Uvjeti za pristup

| (25) | AAS se sastoji od šest potprograma, kako je podrobnije opisano u uvodnoj izjavi 26. Ti se potprogrami među ostalim razlikuju prema opsegu prihvatljivosti. Proizvođači izvoznici i trgovci izvoznici koji su „povezani s” pomoćnim proizvođačima stekli su uvjete za fizički izvoz prema AAS-u i za potprograme AAS-a za godišnje potrebe. Proizvođači izvoznici koji opskrbljuju krajnjeg izvoznika stekli su uvjete za AAS za intermedijarnu opskrbu. Glavni nositelji ugovora koji opskrbljuju kategorije „procijenjenog izvoza” navedene u stavku 8.2. dokumenta FTP 09-14, kao što su dobavljači izvozno orijentirane jedinice, stječu uvjete za potprogram AAS-a za procijenjeni izvoz. Konačno, intermedijarni dobavljači za proizvođače izvoznike stječu uvjete za koristi „procijenjenog izvoza” prema potprogramima Nalog za prethodno propuštanje (Advance Release Order – ARO) i prenesenom akreditivu za potrebe domaće trgovine. |
| --- | --- |

(25)

AAS se sastoji od šest potprograma, kako je podrobnije opisano u uvodnoj izjavi 26. Ti se potprogrami među ostalim razlikuju prema opsegu prihvatljivosti. Proizvođači izvoznici i trgovci izvoznici koji su „povezani s” pomoćnim proizvođačima stekli su uvjete za fizički izvoz prema AAS-u i za potprograme AAS-a za godišnje potrebe. Proizvođači izvoznici koji opskrbljuju krajnjeg izvoznika stekli su uvjete za AAS za intermedijarnu opskrbu. Glavni nositelji ugovora koji opskrbljuju kategorije „procijenjenog izvoza” navedene u stavku 8.2. dokumenta FTP 09-14, kao što su dobavljači izvozno orijentirane jedinice, stječu uvjete za potprogram AAS-a za procijenjeni izvoz. Konačno, intermedijarni dobavljači za proizvođače izvoznike stječu uvjete za koristi „procijenjenog izvoza” prema potprogramima Nalog za prethodno propuštanje (Advance Release Order – ARO) i prenesenom akreditivu za potrebe domaće trgovine.

3.2.3.   Praktična primjena

| (26) | AAS se može izdati za:
  (a)   fizički izvoz: ovo je glavni potprogram. Njime se omogućuje uvoz ulaznih faktora za proizvodnju određenog nastalog izvoznog proizvoda oslobođen od carine. „Fizički” u ovom kontekstu znači da izvozni proizvod mora napustiti državno područje Indije. Uvozna olakšica i izvozna obveza, uključujući vrstu izvoznog proizvoda, navedeni su u dozvoli;
  (b)   godišnji zahtjev: ovakvo odobrenje nije povezano s određenim izvoznim proizvodom, već sa širom grupom proizvoda (npr. kemijski i srodni proizvodi). Nositelj dozvole može do određenog vrijednosnog praga koji se određuje na temelju prošle realizacije izvoza uvoziti oslobođeno od carine bilo kakav ulazni faktor koji se rabi u proizvodnji bilo kojeg od artikala obuhvaćenih tom skupinom proizvoda. Upotrebljavajući takav materijal koji se izuzima od carine, može za izvoz odabrati bilo koji proizvod koji iz toga proizlazi, a koji je obuhvaćen takvom skupinom proizvoda;
  (c)   intermedijarnu opskrbu: ovim se potprogramom pokrivaju slučajevi u kojima dva proizvođača namjeravaju proizvoditi jedan izvozni proizvod i podijeliti postupak proizvodnje. Proizvođač izvoznik koji proizvodi intermedijarni proizvod može uvoziti ulazne materijale oslobođene od carine i u tu svrhu mu se može odobriti AAS za intermedijarnu opskrbu. Krajnji izvoznik završava proizvodnju i obvezan je izvoziti gotovi proizvod;
  (d)   procijenjeni izvoz: ovim potprogramom omogućuje se glavnom nositelju ugovora da uvozi ulazne faktore oslobođene od carine, koji su neophodni u proizvodnji robe koja će se prodavati kao „procijenjeni izvoz” kategorijama potrošača koje su navedene u stavku 8.2. točkama (b) do (f), (g), (i) i (j) dokumenta FTP 09-14. Prema Vladi Indije, procijenjeni izvoz odnosi se na one transakcije u kojima dobavljena roba ne napušta zemlju. Niz kategorija opskrbe smatra se procijenjenim izvozom pod uvjetom da je roba proizvedena u Indiji, npr. opskrba robom izvozno orijentirane jedinice ili društva smještenog u posebnoj gospodarskoj zoni;
  (e)   ARO: nositelj AAS-a koji namjerava nabaviti ulazne faktore iz domaćih izvora, umjesto izravnim uvozom, ima mogućnost nabaviti ih na temelju ARO-a. U takvim se slučajevima prethodna odobrenja smatraju valjanima kao ARO-i i priznaju se domaćem dobavljaču po isporuci artikala koji su u njima navedeni. Priznavanje ARO-a domaćem dobavljaču daje pravo na koristi od procijenjenog izvoza kao što je utvrđeno u stavku 8.3. dokumenta FTP 09-14 (tj. AAS za intermedijarnu opskrbu/procijenjeni izvoz, povrat procijenjenog izvoza i povrat konačne trošarine). Mehanizmom ARO-a dobavljaču se vraćaju porezi i carine umjesto da se vraćaju krajnjem izvozniku u obliku povrata/povrata carina. Povrat poreza/carina raspoloživ je i za domaće ulazne faktore i za uvezene ulazne faktore;
  (f)   preneseni akreditiv za potrebe domaće trgovine: ovim potprogramom ponovno se obuhvaća domaća opskrba nositelja prethodnog odobrenja. Nositelj prethodnog odobrenja može u banci zatražiti otvaranje akreditiva za potrebe domaće trgovine u korist domaćeg dobavljača. Banka će potvrditi odobrenje za izravni uvoz samo za dio koji se odnosi na vrijednost i obujam artikala koji su nabavljeni iz domaćih izvora umjesto iz uvoza. Domaći dobavljač imat će pravo na koristi od procijenjenog izvoza kao što se navodi u stavku 8.3. dokumenta FTP 09-14 (tj. AAS za intermedijarnu opskrbu/procijenjeni izvoz, povrat procijenjenog izvoza i povrat konačne trošarine). |
| --- | --- |

(26)

AAS se može izdati za:

(a)   fizički izvoz: ovo je glavni potprogram. Njime se omogućuje uvoz ulaznih faktora za proizvodnju određenog nastalog izvoznog proizvoda oslobođen od carine. „Fizički” u ovom kontekstu znači da izvozni proizvod mora napustiti državno područje Indije. Uvozna olakšica i izvozna obveza, uključujući vrstu izvoznog proizvoda, navedeni su u dozvoli;

(b)   godišnji zahtjev: ovakvo odobrenje nije povezano s određenim izvoznim proizvodom, već sa širom grupom proizvoda (npr. kemijski i srodni proizvodi). Nositelj dozvole može do određenog vrijednosnog praga koji se određuje na temelju prošle realizacije izvoza uvoziti oslobođeno od carine bilo kakav ulazni faktor koji se rabi u proizvodnji bilo kojeg od artikala obuhvaćenih tom skupinom proizvoda. Upotrebljavajući takav materijal koji se izuzima od carine, može za izvoz odabrati bilo koji proizvod koji iz toga proizlazi, a koji je obuhvaćen takvom skupinom proizvoda;

(c)   intermedijarnu opskrbu: ovim se potprogramom pokrivaju slučajevi u kojima dva proizvođača namjeravaju proizvoditi jedan izvozni proizvod i podijeliti postupak proizvodnje. Proizvođač izvoznik koji proizvodi intermedijarni proizvod može uvoziti ulazne materijale oslobođene od carine i u tu svrhu mu se može odobriti AAS za intermedijarnu opskrbu. Krajnji izvoznik završava proizvodnju i obvezan je izvoziti gotovi proizvod;

(d)   procijenjeni izvoz: ovim potprogramom omogućuje se glavnom nositelju ugovora da uvozi ulazne faktore oslobođene od carine, koji su neophodni u proizvodnji robe koja će se prodavati kao „procijenjeni izvoz” kategorijama potrošača koje su navedene u stavku 8.2. točkama (b) do (f), (g), (i) i (j) dokumenta FTP 09-14. Prema Vladi Indije, procijenjeni izvoz odnosi se na one transakcije u kojima dobavljena roba ne napušta zemlju. Niz kategorija opskrbe smatra se procijenjenim izvozom pod uvjetom da je roba proizvedena u Indiji, npr. opskrba robom izvozno orijentirane jedinice ili društva smještenog u posebnoj gospodarskoj zoni;

(e)   ARO: nositelj AAS-a koji namjerava nabaviti ulazne faktore iz domaćih izvora, umjesto izravnim uvozom, ima mogućnost nabaviti ih na temelju ARO-a. U takvim se slučajevima prethodna odobrenja smatraju valjanima kao ARO-i i priznaju se domaćem dobavljaču po isporuci artikala koji su u njima navedeni. Priznavanje ARO-a domaćem dobavljaču daje pravo na koristi od procijenjenog izvoza kao što je utvrđeno u stavku 8.3. dokumenta FTP 09-14 (tj. AAS za intermedijarnu opskrbu/procijenjeni izvoz, povrat procijenjenog izvoza i povrat konačne trošarine). Mehanizmom ARO-a dobavljaču se vraćaju porezi i carine umjesto da se vraćaju krajnjem izvozniku u obliku povrata/povrata carina. Povrat poreza/carina raspoloživ je i za domaće ulazne faktore i za uvezene ulazne faktore;

(f)   preneseni akreditiv za potrebe domaće trgovine: ovim potprogramom ponovno se obuhvaća domaća opskrba nositelja prethodnog odobrenja. Nositelj prethodnog odobrenja može u banci zatražiti otvaranje akreditiva za potrebe domaće trgovine u korist domaćeg dobavljača. Banka će potvrditi odobrenje za izravni uvoz samo za dio koji se odnosi na vrijednost i obujam artikala koji su nabavljeni iz domaćih izvora umjesto iz uvoza. Domaći dobavljač imat će pravo na koristi od procijenjenog izvoza kao što se navodi u stavku 8.3. dokumenta FTP 09-14 (tj. AAS za intermedijarnu opskrbu/procijenjeni izvoz, povrat procijenjenog izvoza i povrat konačne trošarine).

| (27) | Komisija je utvrdila da se tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije društvo Reliance nastavilo koristiti samo jednim od tih potprograma za predmetni proizvod, točnije AAS-om za fizički izvoz. Stoga nije potrebno utvrditi mogućnost kompenzacije preostalih neiskorištenih potprograma. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je utvrdila da se tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije društvo Reliance nastavilo koristiti samo jednim od tih potprograma za predmetni proizvod, točnije AAS-om za fizički izvoz. Stoga nije potrebno utvrditi mogućnost kompenzacije preostalih neiskorištenih potprograma.

| (28) | Što se tiče uporabe AAS-a za fizički izvoz iz uvodne izjave 26. točke (a), Vlada Indije određuje obujam i vrijednost uvozne olakšice i izvozne obveze te su oni dokumentirani u prethodnom odobrenju. Osim toga, u vrijeme uvoza i izvoza, službenici Vlade trebaju upisati odgovarajuće transakcije u prethodno odobrenje. Vlada Indije određuje obujam uvoza dopuštenog prema AAS-u na temelju standardnih ulazno-izlaznih normi (SION-ovi) koje postoje za većinu proizvoda uključujući predmetni proizvod. |
| --- | --- |

(28)

Što se tiče uporabe AAS-a za fizički izvoz iz uvodne izjave 26. točke (a), Vlada Indije određuje obujam i vrijednost uvozne olakšice i izvozne obveze te su oni dokumentirani u prethodnom odobrenju. Osim toga, u vrijeme uvoza i izvoza, službenici Vlade trebaju upisati odgovarajuće transakcije u prethodno odobrenje. Vlada Indije određuje obujam uvoza dopuštenog prema AAS-u na temelju standardnih ulazno-izlaznih normi (SION-ovi) koje postoje za većinu proizvoda uključujući predmetni proizvod.

| (29) | U svrhu provjere koju obavljaju indijske vlasti, nositelj prethodnog odobrenja zakonski je obvezan voditi registar stvarne potrošnje robe uvezene uz oslobođenje od carine/robe nabavljene lokalno s obzirom na svako odobrenje, u propisanom formatu (stavci 4.26., 4.30. i Dodatak 23. dokumenta HOP I 09-14). Taj registar mora provjeriti vanjski ovlašteni računovođa/računovođa nadležan za troškove i radove, koji izdaje potvrdu o izvršenoj provjeri propisanih registara i odgovarajućih evidencija kojom se potvrđuje da su podaci dostavljeni na temelju Dodatka 23. točni i istiniti u svim pogledima. |
| --- | --- |

(29)

U svrhu provjere koju obavljaju indijske vlasti, nositelj prethodnog odobrenja zakonski je obvezan voditi registar stvarne potrošnje robe uvezene uz oslobođenje od carine/robe nabavljene lokalno s obzirom na svako odobrenje, u propisanom formatu (stavci 4.26., 4.30. i Dodatak 23. dokumenta HOP I 09-14). Taj registar mora provjeriti vanjski ovlašteni računovođa/računovođa nadležan za troškove i radove, koji izdaje potvrdu o izvršenoj provjeri propisanih registara i odgovarajućih evidencija kojom se potvrđuje da su podaci dostavljeni na temelju Dodatka 23. točni i istiniti u svim pogledima.

| (30) | Uvezeni ulazni materijali ne mogu se prenositi i moraju se iskoristiti za proizvodnju specifičnog nastalog izvoznog proizvoda. Izvozna obveza mora se ispuniti unutar određenog roka nakon izdavanja dozvole (24 mjeseca uz dva moguća produljenja od po 6 mjeseci). |
| --- | --- |

(30)

Uvezeni ulazni materijali ne mogu se prenositi i moraju se iskoristiti za proizvodnju specifičnog nastalog izvoznog proizvoda. Izvozna obveza mora se ispuniti unutar određenog roka nakon izdavanja dozvole (24 mjeseca uz dva moguća produljenja od po 6 mjeseci).

| (31) | Komisija je utvrdila da uvezeni ulazni faktori i izvezeni gotovi proizvodi nisu usko povezani. Ulazni materijali koji ispunjavaju uvjete također se uvoze i rabe za proizvode koji nisu predmetni proizvod. Nadalje, dozvole za razne proizvode mogu se objediniti i objedinjuju se. To znači da se izvozom na temelju dozvole AAS-a jednog proizvoda može dobiti pravo na uvoz ulaznih faktora uz oslobođenje od carine na temelju dozvole AAS-a za drugi proizvod. Tijekom Komisijinog posjeta radi provjere društvo Reliance potvrdilo je da se potrošnja ulaznih faktora prijavljuje na temelju SION-ova zbog tog nedostatka jasne povezanosti. U vezi sa zahtjevima provjere na koje se upućuje u uvodnoj izjavi 29. ove Uredbe, društvo nije vodilo evidenciju kojom bi se moglo dokazati da je provedena vanjska revizija. Ukratko, Komisija je zaključila da društvo Reliance nije moglo dokazati da su ispunjene relevantne odredbe FTP-a. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je utvrdila da uvezeni ulazni faktori i izvezeni gotovi proizvodi nisu usko povezani. Ulazni materijali koji ispunjavaju uvjete također se uvoze i rabe za proizvode koji nisu predmetni proizvod. Nadalje, dozvole za razne proizvode mogu se objediniti i objedinjuju se. To znači da se izvozom na temelju dozvole AAS-a jednog proizvoda može dobiti pravo na uvoz ulaznih faktora uz oslobođenje od carine na temelju dozvole AAS-a za drugi proizvod. Tijekom Komisijinog posjeta radi provjere društvo Reliance potvrdilo je da se potrošnja ulaznih faktora prijavljuje na temelju SION-ova zbog tog nedostatka jasne povezanosti. U vezi sa zahtjevima provjere na koje se upućuje u uvodnoj izjavi 29. ove Uredbe, društvo nije vodilo evidenciju kojom bi se moglo dokazati da je provedena vanjska revizija. Ukratko, Komisija je zaključila da društvo Reliance nije moglo dokazati da su ispunjene relevantne odredbe FTP-a.

3.2.4.   Zaključak o AAS-u

| (32) | Izuzeće od uvoznih carina subvencija je u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe, tj. predstavlja financijski doprinos Vlade Indije jer se njime smanjuje prihod od carina koji bi u suprotnom dospio na naplatu, a ispitani izvoznici ostvaruju korist jer se poboljšava njihova likvidnost. |
| --- | --- |

(32)

Izuzeće od uvoznih carina subvencija je u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe, tj. predstavlja financijski doprinos Vlade Indije jer se njime smanjuje prihod od carina koji bi u suprotnom dospio na naplatu, a ispitani izvoznici ostvaruju korist jer se poboljšava njihova likvidnost.

| (33) | Bez preuzimanja izvozne obveze društvo ne može ostvariti koristi na temelju ovog programa. Predmetni potprogram u ovom slučaju jasno de iure ovisi o realizaciji izvoza te se stoga smatra specifičnim i protiv njega se mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(33)

Bez preuzimanja izvozne obveze društvo ne može ostvariti koristi na temelju ovog programa. Predmetni potprogram u ovom slučaju jasno de iure ovisi o realizaciji izvoza te se stoga smatra specifičnim i protiv njega se mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe.

| (34) | Predmetni potprogram u ovom slučaju ne može se smatrati dozvoljenim sustavom povrata carine ili sustavom zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu s pravilima utvrđenima u Prilogu I. točki (i), Prilogu II. (definicija i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicija i pravila za zamjenski povrat) Osnovnoj uredbi. Vlada Indije nije učinkovito primijenila sustav provjere ili postupak za potvrđivanje jesu li i u kojem iznosu ulazni faktori potrošeni u proizvodnji izvoznog proizvoda (poglavlje II. članak 4. Priloga II. Osnovnoj uredbi i, u slučaju programa zamjenskog povrata, poglavlje II. članak 2. Priloga III. Osnovnoj uredbi). Jednako tako, smatra se da SION-ovi za predmetni proizvod nisu bili dostatno precizni i da se sami ne mogu smatrati sustavom provjere stvarne potrošnje jer oblik tih standardnih norma ne omogućuje Vladi Indije da dovoljno precizno provjeri koja je količina ulaznih faktora potrošena u proizvodnji za izvoz. Osim toga, Vlada Indije nije provela daljnje ispitivanje na temelju stvarnih ulaznih materijala koji se rabe, iako bi to obično trebalo provesti u nedostatku učinkovito primijenjenog sustava provjere (poglavlje II. članak 5. Priloga II. i poglavlje II. članak 3. Priloga III. Osnovnoj uredbi). |
| --- | --- |

(34)

Predmetni potprogram u ovom slučaju ne može se smatrati dozvoljenim sustavom povrata carine ili sustavom zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu s pravilima utvrđenima u Prilogu I. točki (i), Prilogu II. (definicija i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicija i pravila za zamjenski povrat) Osnovnoj uredbi. Vlada Indije nije učinkovito primijenila sustav provjere ili postupak za potvrđivanje jesu li i u kojem iznosu ulazni faktori potrošeni u proizvodnji izvoznog proizvoda (poglavlje II. članak 4. Priloga II. Osnovnoj uredbi i, u slučaju programa zamjenskog povrata, poglavlje II. članak 2. Priloga III. Osnovnoj uredbi). Jednako tako, smatra se da SION-ovi za predmetni proizvod nisu bili dostatno precizni i da se sami ne mogu smatrati sustavom provjere stvarne potrošnje jer oblik tih standardnih norma ne omogućuje Vladi Indije da dovoljno precizno provjeri koja je količina ulaznih faktora potrošena u proizvodnji za izvoz. Osim toga, Vlada Indije nije provela daljnje ispitivanje na temelju stvarnih ulaznih materijala koji se rabe, iako bi to obično trebalo provesti u nedostatku učinkovito primijenjenog sustava provjere (poglavlje II. članak 5. Priloga II. i poglavlje II. članak 3. Priloga III. Osnovnoj uredbi).

| (35) | Protiv potprograma na koji se upućuje u uvodnoj izjavi 26. točki (a) stoga je moguće uvesti kompenzacijske mjere. |
| --- | --- |

(35)

Protiv potprograma na koji se upućuje u uvodnoj izjavi 26. točki (a) stoga je moguće uvesti kompenzacijske mjere.

3.2.5.   Izračun iznosa subvencije

| (36) | U nedostatku dozvoljenog sustava povrata carine ili sustava zamjenskog povrata, korist na koju se mogu uvesti kompenzacijske mjere otpust je ukupnih uvoznih carina koje normalno dospijevaju po uvozu ulaznih faktora. U tom je pogledu uzeto u obzir da se Osnovnom uredbom ne predviđa samo uvođenje kompenzacijskih mjera za „pretjerani” otpust carina. U skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom ii. i Prilogom I. točkom (i) Osnovne uredbe, samo se protiv viška otpusta carina mogu uvesti kompenzacijske mjere ako su ispunjeni uvjeti iz Priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Međutim, ti uvjeti nisu bili ispunjeni u ovom slučaju. Stoga, ako nije dokazan prikladan postupak praćenja, prethodno izuzeće za programe povrata nije primjenjivo, a primjenjuje se uobičajeno pravilo za kompenziranje iznosa neplaćenih carina (otpisani prihod) umjesto pravila za sve navodne pretjerane otpuste. Kako je utvrđeno u poglavlju II. Priloga II. i poglavlju II. Priloga III. Osnovnoj uredbi, nije na tijelu koje provodi ispitni postupak da izračuna takav pretjerani otpust. Naprotiv, u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom ii. Osnovne uredbe tijelo koje provodi ispitni postupak samo treba utvrditi dostatni dokaz za pobijanje prikladnosti navodnog sustava provjere. |
| --- | --- |

(36)

U nedostatku dozvoljenog sustava povrata carine ili sustava zamjenskog povrata, korist na koju se mogu uvesti kompenzacijske mjere otpust je ukupnih uvoznih carina koje normalno dospijevaju po uvozu ulaznih faktora. U tom je pogledu uzeto u obzir da se Osnovnom uredbom ne predviđa samo uvođenje kompenzacijskih mjera za „pretjerani” otpust carina. U skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom ii. i Prilogom I. točkom (i) Osnovne uredbe, samo se protiv viška otpusta carina mogu uvesti kompenzacijske mjere ako su ispunjeni uvjeti iz Priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Međutim, ti uvjeti nisu bili ispunjeni u ovom slučaju. Stoga, ako nije dokazan prikladan postupak praćenja, prethodno izuzeće za programe povrata nije primjenjivo, a primjenjuje se uobičajeno pravilo za kompenziranje iznosa neplaćenih carina (otpisani prihod) umjesto pravila za sve navodne pretjerane otpuste. Kako je utvrđeno u poglavlju II. Priloga II. i poglavlju II. Priloga III. Osnovnoj uredbi, nije na tijelu koje provodi ispitni postupak da izračuna takav pretjerani otpust. Naprotiv, u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom ii. Osnovne uredbe tijelo koje provodi ispitni postupak samo treba utvrditi dostatni dokaz za pobijanje prikladnosti navodnog sustava provjere.

| (37) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 31., pravo na korist (tj. izvoz na temelju dozvole) i ostvarivanje koristi (tj. uvoz ulaznog faktora oslobođen od carine) samo su donekle povezani jedno s drugim. Ne moraju se nužno dogoditi u posebnom redoslijedu ili roku. Stoga je moguće da dok se pravo ostvaruje tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, povezana se dodjela može dogoditi prije i poslije razdoblja ispitnog postupka revizije. Nadalje, objedinjavanjem se može prenijeti pravo na korist na temelju dozvole za jedan proizvod tako da se njime u konačnici ostvaruje korist za drugi proizvod. |
| --- | --- |

(37)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 31., pravo na korist (tj. izvoz na temelju dozvole) i ostvarivanje koristi (tj. uvoz ulaznog faktora oslobođen od carine) samo su donekle povezani jedno s drugim. Ne moraju se nužno dogoditi u posebnom redoslijedu ili roku. Stoga je moguće da dok se pravo ostvaruje tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, povezana se dodjela može dogoditi prije i poslije razdoblja ispitnog postupka revizije. Nadalje, objedinjavanjem se može prenijeti pravo na korist na temelju dozvole za jedan proizvod tako da se njime u konačnici ostvaruje korist za drugi proizvod.

| (38) | U ispitnom postupku koji je doveo do trenutačne razine carine za društvo Reliance, tj. u Uredbi (EU) br. 906/2011 („prethodna Uredba”), iznos subvencije izvedene iz AAS-a izračunan je za društvo Reliance na temelju uvoznih carina na sve materijale uvezene za sve proizvode u okviru programa tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Taj iznos subvencije zatim je dodijeljen na temelju ukupnog izvoznog prometa tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(38)

U ispitnom postupku koji je doveo do trenutačne razine carine za društvo Reliance, tj. u Uredbi (EU) br. 906/2011 („prethodna Uredba”), iznos subvencije izvedene iz AAS-a izračunan je za društvo Reliance na temelju uvoznih carina na sve materijale uvezene za sve proizvode u okviru programa tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Taj iznos subvencije zatim je dodijeljen na temelju ukupnog izvoznog prometa tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

| (39) | U trenutačnoj reviziji Komisija nije imala na raspolaganju podatke za sav uvoz na temelju dozvola AAS-a koji su se dogodili tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Ti su podatci upotrijebljeni tijekom prethodnog ispitnog postupka kada je za društvo Reliance prvi put utvrđena stopa subvencije na temelju AAS-a. Umjesto toga društvo Reliance dalo je podatke u vezi s dozvolama AAS-a koje su dostupne samo tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije i samo za predmetni proizvod. Komisija je obavijestila društvo Reliance da se zbog razloga navedenih u uvodnim izjavama 31. i 37. ove Uredbe ti podatci smatraju nedostatnima i zatražila je od društva Reliance da dostavi relevantne informacije kako se zahtijeva u upitniku. Društvo Reliance nije dostavilo tražene informacije, objašnjavajući da su ulazni materijali uvezeni na temelju AAS-a za proizvodnju PET-a također uvezeni na temelju AAS-a dostupnog za mnoge druge proizvode uključujući one koje proizvode drugi poslovni sektori društva. |
| --- | --- |

(39)

U trenutačnoj reviziji Komisija nije imala na raspolaganju podatke za sav uvoz na temelju dozvola AAS-a koji su se dogodili tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Ti su podatci upotrijebljeni tijekom prethodnog ispitnog postupka kada je za društvo Reliance prvi put utvrđena stopa subvencije na temelju AAS-a. Umjesto toga društvo Reliance dalo je podatke u vezi s dozvolama AAS-a koje su dostupne samo tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije i samo za predmetni proizvod. Komisija je obavijestila društvo Reliance da se zbog razloga navedenih u uvodnim izjavama 31. i 37. ove Uredbe ti podatci smatraju nedostatnima i zatražila je od društva Reliance da dostavi relevantne informacije kako se zahtijeva u upitniku. Društvo Reliance nije dostavilo tražene informacije, objašnjavajući da su ulazni materijali uvezeni na temelju AAS-a za proizvodnju PET-a također uvezeni na temelju AAS-a dostupnog za mnoge druge proizvode uključujući one koje proizvode drugi poslovni sektori društva.

| (40) | Radi izostanka odgovarajućih podataka Komisija nije mogla izračunati iznos subvencije na temelju uvoznih carina na sve materijale uvezene za sve proizvode u okviru programa tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kao tijekom prethodnog ispitnog postupka. U tim je okolnostima, prema prijedlogu društva Reliance, izračun napravljen na temelju ukupnih izvoznih transakcija ocarinjenih tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije na temelju dozvola AAS-a u vezi s predmetnim proizvodom. Vlada Indije potvrdila je da nije vjerojatno da društvo ne bi iskoristilo korist na koju ima pravo na temelju dozvole AAS-a. Na temelju toga je uz uporabu SION-a bilo moguće pouzdano izračunati iznos carine ušteđen na uvezenim ulaznim faktorima. |
| --- | --- |

(40)

Radi izostanka odgovarajućih podataka Komisija nije mogla izračunati iznos subvencije na temelju uvoznih carina na sve materijale uvezene za sve proizvode u okviru programa tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kao tijekom prethodnog ispitnog postupka. U tim je okolnostima, prema prijedlogu društva Reliance, izračun napravljen na temelju ukupnih izvoznih transakcija ocarinjenih tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije na temelju dozvola AAS-a u vezi s predmetnim proizvodom. Vlada Indije potvrdila je da nije vjerojatno da društvo ne bi iskoristilo korist na koju ima pravo na temelju dozvole AAS-a. Na temelju toga je uz uporabu SION-a bilo moguće pouzdano izračunati iznos carine ušteđen na uvezenim ulaznim faktorima.

| (41) | Stopa subvencije utvrđena u pogledu tog programa tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije za društvo Reliance iznosi 4,67 %. |
| --- | --- |

(41)

Stopa subvencije utvrđena u pogledu tog programa tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije za društvo Reliance iznosi 4,67 %.

3.2.6.   Očitovanja o konačnoj objavi

| (42) | Društvo Reliance nije bilo suglasno s uporabom SION-a za izračun koristi u okviru AAS-a. Istaknulo je da je Komisija upotrijebila ovu metodu jer bi društvo Reliance hipotetski moglo rabiti dozvole AAS-a dodijeljene za druge proizvode u svrhu uvoza sirovina koje se upotrebljavaju za proizvodnju PET-a. Društvo Reliance tvrdilo je da Komisija nije potkrijepila tu izjavu. Društvo je uz to tvrdilo da je uporabom metode na osnovi SION-a Komisija izračunala najveći mogući iznos koristi koji je društvo Reliance hipotetski moglo primiti. Također je tvrdilo da je u prethodnim ispitnim postupcima Komisija uzela u obzir samo stvarnu korist primljenu za predmetni proizvod, a ne hipotetske koristi koje je društvo Reliance moglo primiti za druge proizvode. Društvo Reliance tvrdilo je da bi u izračunu koristi u okviru AAS-a Komisija trebala uzeti u obzir samo odustajanje od naplate carine na sav uvoz tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije koji je izvršen na temelju aktivnih dozvola AAS-a dostupnih za PET. |
| --- | --- |

(42)

Društvo Reliance nije bilo suglasno s uporabom SION-a za izračun koristi u okviru AAS-a. Istaknulo je da je Komisija upotrijebila ovu metodu jer bi društvo Reliance hipotetski moglo rabiti dozvole AAS-a dodijeljene za druge proizvode u svrhu uvoza sirovina koje se upotrebljavaju za proizvodnju PET-a. Društvo Reliance tvrdilo je da Komisija nije potkrijepila tu izjavu. Društvo je uz to tvrdilo da je uporabom metode na osnovi SION-a Komisija izračunala najveći mogući iznos koristi koji je društvo Reliance hipotetski moglo primiti. Također je tvrdilo da je u prethodnim ispitnim postupcima Komisija uzela u obzir samo stvarnu korist primljenu za predmetni proizvod, a ne hipotetske koristi koje je društvo Reliance moglo primiti za druge proizvode. Društvo Reliance tvrdilo je da bi u izračunu koristi u okviru AAS-a Komisija trebala uzeti u obzir samo odustajanje od naplate carine na sav uvoz tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije koji je izvršen na temelju aktivnih dozvola AAS-a dostupnih za PET.

| (43) | Kao prvo, Komisija napominje da je metodologiju upotrijebljenu u aktualnom ispitnom postupku razvilo društvo Reliance. Komisija napominje i da to nije samo hipoteza da se sirovine uvezene na temelju dozvola AAS-a dostupnih za proizvode osim PET-a upotrebljavaju u proizvodnji PET-a, a sirovine uvezene na temelju dozvola za PET ne. Ulazni materijali koje društvo Reliance uvozi oslobođene od carine na temelju dozvola AAS-a za PET zbog svoje strukture nisu izravni ulazni faktori nego osnovne sirovine kao što je nafta. Kako je potvrdilo društvo Reliance tijekom ispitnog postupka i kako je zabilježeno u uvodnoj izjavi 31., te se osnovne sirovine uvoze na temelju dozvola AAS-a za druge proizvode (i upotrebljavaju u njihovoj proizvodnji) u petrokemijskom sektoru i izvan njega. Ne postoje pojedinačni zatvoreni sustavi za proizvodnju svakog od tih proizvoda pa se stoga ulazni faktori uvezeni na temelju dozvola AAS-a za PET miješaju među ostalim s drugim ulaznim faktorima uvezenim na temelju dozvola AAS-a za druge proizvode. Od te se mješavine proizvode razni proizvodi za izvoz na temelju dozvola AAS-a ili drugih programa te za domaće tržište. Protivno tvrdnjama društva Reliance, tom se situacijom zajedno s razmatranjima navedenim u uvodnoj izjavi 37. potvrđuje da se određivanje stvarne koristi dodijeljene za izvoz PET-a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije ne može ograničiti na provjeru uvoza ulaznih faktora na temelju dozvola AAS-a za PET tijekom tog razdoblja. |
| --- | --- |

(43)

Kao prvo, Komisija napominje da je metodologiju upotrijebljenu u aktualnom ispitnom postupku razvilo društvo Reliance. Komisija napominje i da to nije samo hipoteza da se sirovine uvezene na temelju dozvola AAS-a dostupnih za proizvode osim PET-a upotrebljavaju u proizvodnji PET-a, a sirovine uvezene na temelju dozvola za PET ne. Ulazni materijali koje društvo Reliance uvozi oslobođene od carine na temelju dozvola AAS-a za PET zbog svoje strukture nisu izravni ulazni faktori nego osnovne sirovine kao što je nafta. Kako je potvrdilo društvo Reliance tijekom ispitnog postupka i kako je zabilježeno u uvodnoj izjavi 31., te se osnovne sirovine uvoze na temelju dozvola AAS-a za druge proizvode (i upotrebljavaju u njihovoj proizvodnji) u petrokemijskom sektoru i izvan njega. Ne postoje pojedinačni zatvoreni sustavi za proizvodnju svakog od tih proizvoda pa se stoga ulazni faktori uvezeni na temelju dozvola AAS-a za PET miješaju među ostalim s drugim ulaznim faktorima uvezenim na temelju dozvola AAS-a za druge proizvode. Od te se mješavine proizvode razni proizvodi za izvoz na temelju dozvola AAS-a ili drugih programa te za domaće tržište. Protivno tvrdnjama društva Reliance, tom se situacijom zajedno s razmatranjima navedenim u uvodnoj izjavi 37. potvrđuje da se određivanje stvarne koristi dodijeljene za izvoz PET-a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije ne može ograničiti na provjeru uvoza ulaznih faktora na temelju dozvola AAS-a za PET tijekom tog razdoblja.

| (44) | S obzirom na praksu u prethodnim ispitnim postupcima na koju podsjeća društvo Reliance, bitan je ispitni postupak koji je doveo do trenutačne razine carine. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 38. do 40., Komisija nije primila dovoljno podataka za primjenu te metodologije. Stoga je u svjetlu te činjenice Komisija utvrdila da metodologija upotrijebljena u aktualnom ispitnom postupku svejedno točno odražava stvarnu korist koja je dodijeljena AAS-om za izvoz PET-a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(44)

S obzirom na praksu u prethodnim ispitnim postupcima na koju podsjeća društvo Reliance, bitan je ispitni postupak koji je doveo do trenutačne razine carine. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 38. do 40., Komisija nije primila dovoljno podataka za primjenu te metodologije. Stoga je u svjetlu te činjenice Komisija utvrdila da metodologija upotrijebljena u aktualnom ispitnom postupku svejedno točno odražava stvarnu korist koja je dodijeljena AAS-om za izvoz PET-a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

| (45) | Komisija se ne slaže da se odabranom metodologijom izračunava najveći mogući iznos koristi koju bi društvo Reliance moglo primiti za izvoz PET-a. Izračuni se temelje na cijenama i carinama koje se primjenjuju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije dok se, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 37., relevantni izvoz mogao dogoditi prije, tijekom i poslije tog razdoblja. S obzirom na to da je korist koju je izračunala Komisija hipotetska, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 40., Vlada Indije potvrdila je da nije vjerojatno da društvo ne bi iskoristilo korist na koju ima pravo na temelju dozvole AAS-a. Društvo bi izvozilo na temelju AAS-a samo ako je već uvozilo relevantne ulazne faktore ili to namjerava činiti u skoroj budućnosti. Inače bi se društvo odlučilo za DDS, opisan u nastavku, kojim se ne zahtijeva uvoz ulaznih faktora. Nakon konačne objave društvo Reliance nije iznijelo argumente o tome zašto ne bi moglo zatražiti korist na koju se stječe pravo izvozom u okviru AAS-a. |
| --- | --- |

(45)

Komisija se ne slaže da se odabranom metodologijom izračunava najveći mogući iznos koristi koju bi društvo Reliance moglo primiti za izvoz PET-a. Izračuni se temelje na cijenama i carinama koje se primjenjuju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije dok se, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 37., relevantni izvoz mogao dogoditi prije, tijekom i poslije tog razdoblja. S obzirom na to da je korist koju je izračunala Komisija hipotetska, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 40., Vlada Indije potvrdila je da nije vjerojatno da društvo ne bi iskoristilo korist na koju ima pravo na temelju dozvole AAS-a. Društvo bi izvozilo na temelju AAS-a samo ako je već uvozilo relevantne ulazne faktore ili to namjerava činiti u skoroj budućnosti. Inače bi se društvo odlučilo za DDS, opisan u nastavku, kojim se ne zahtijeva uvoz ulaznih faktora. Nakon konačne objave društvo Reliance nije iznijelo argumente o tome zašto ne bi moglo zatražiti korist na koju se stječe pravo izvozom u okviru AAS-a.

| (46) | Društvo Reliance i Vlada Indije tvrdili su da bi se korist izračunana na temelju AAS-a trebala ograničiti na prekomjernu korist koju je ostvarilo društvo Reliance. Društvo Reliance i Vlada Indije tvrdili su da bi se AAS trebao smatrati programom povrata carine dozvoljenim na temelju članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe zbog postojanja sustava na osnovi Dodatka 23. u kojem se prijavljuju stvarne vrijednosti potrošnje. Prema društvu Reliance i Vladi Indije, to čini prikladan postupak praćenja zajedno s certificiranjem od strane neovisnih revizora iz Dodatka 23. te mogućnošću revizije od strane Vlade Indije. Konačno, društvo Reliance tvrdilo je da zbog svoje učinkovitosti, dok god se pridržava SION-a, Vlada Indije može biti sigurna da se neće dodijeliti doznačivanje prekomjerne carine. |
| --- | --- |

(46)

Društvo Reliance i Vlada Indije tvrdili su da bi se korist izračunana na temelju AAS-a trebala ograničiti na prekomjernu korist koju je ostvarilo društvo Reliance. Društvo Reliance i Vlada Indije tvrdili su da bi se AAS trebao smatrati programom povrata carine dozvoljenim na temelju članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe zbog postojanja sustava na osnovi Dodatka 23. u kojem se prijavljuju stvarne vrijednosti potrošnje. Prema društvu Reliance i Vladi Indije, to čini prikladan postupak praćenja zajedno s certificiranjem od strane neovisnih revizora iz Dodatka 23. te mogućnošću revizije od strane Vlade Indije. Konačno, društvo Reliance tvrdilo je da zbog svoje učinkovitosti, dok god se pridržava SION-a, Vlada Indije može biti sigurna da se neće dodijeliti doznačivanje prekomjerne carine.

| (47) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 31., zbog okolnosti društva Reliance koje se dodatno opisuju u uvodnoj izjavi 43. potrošnja ulaznih faktora prijavljuje se na temelju SION-ova. Tijekom Komisijine provjere na licu mjesta društvo Reliance nije Komisiji dostavilo Dodatak 23. za predmetni proizvod. Takav je Dodatak 23. dostavljen Komisiji tek preko Vlade Indije nakon provjera na licu mjesta izvedenih u prostorima društva Reliance i Vlade Indije. Kako je dokazano Dodatkom 23., certificiranje od strane neovisnog revizora sadržava izjavu o ograničenju odgovornosti da se „revidirana količina stvarne potrošnje temelji na evidenciji troškova trgovačkog društva”. Komisija nije pronašla dokaze da je Vlada Indije izvršila reviziju podataka dostavljenih u Dodatku 23. ni za PET ni za bilo koji drugi proizvod društva Reliance. U tim se okolnostima Komisija ne slaže da postoji prikladan postupak praćenja. Konačno, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 34., sami SION-ovi ne mogu se smatrati sustavom provjere stvarne potrošnje jer oblik tih standardnih normi ne omogućuje Vladi Indije da dovoljno precizno provjeri koja je količina ulaznih faktora potrošena u proizvodnji za izvoz. Stoga se iz razloga utvrđenih u toj uvodnoj izjavi Komisija ne slaže da bi se AAS trebao smatrati programom povrata carine dozvoljenim na temelju članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(47)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 31., zbog okolnosti društva Reliance koje se dodatno opisuju u uvodnoj izjavi 43. potrošnja ulaznih faktora prijavljuje se na temelju SION-ova. Tijekom Komisijine provjere na licu mjesta društvo Reliance nije Komisiji dostavilo Dodatak 23. za predmetni proizvod. Takav je Dodatak 23. dostavljen Komisiji tek preko Vlade Indije nakon provjera na licu mjesta izvedenih u prostorima društva Reliance i Vlade Indije. Kako je dokazano Dodatkom 23., certificiranje od strane neovisnog revizora sadržava izjavu o ograničenju odgovornosti da se „revidirana količina stvarne potrošnje temelji na evidenciji troškova trgovačkog društva”. Komisija nije pronašla dokaze da je Vlada Indije izvršila reviziju podataka dostavljenih u Dodatku 23. ni za PET ni za bilo koji drugi proizvod društva Reliance. U tim se okolnostima Komisija ne slaže da postoji prikladan postupak praćenja. Konačno, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 34., sami SION-ovi ne mogu se smatrati sustavom provjere stvarne potrošnje jer oblik tih standardnih normi ne omogućuje Vladi Indije da dovoljno precizno provjeri koja je količina ulaznih faktora potrošena u proizvodnji za izvoz. Stoga se iz razloga utvrđenih u toj uvodnoj izjavi Komisija ne slaže da bi se AAS trebao smatrati programom povrata carine dozvoljenim na temelju članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe.

| (48) | Društvo Reliance napomenulo je i da se od srpnja 2014. uvozna carina za reformate smanjila s 10 % na 2,5 %. Budući da je korist iz AAS-a izračunana na temelju odustajanja od naplate uvozne carine, društvo Reliance tvrdilo je da bi se ta promjena zbog svoje trajne prirode trebala odražavati u izračunu koristi dodijeljene u okviru programa. |
| --- | --- |

(48)

Društvo Reliance napomenulo je i da se od srpnja 2014. uvozna carina za reformate smanjila s 10 % na 2,5 %. Budući da je korist iz AAS-a izračunana na temelju odustajanja od naplate uvozne carine, društvo Reliance tvrdilo je da bi se ta promjena zbog svoje trajne prirode trebala odražavati u izračunu koristi dodijeljene u okviru programa.

| (49) | Komisija napominje da u skladu s člankom 5. Osnovne uredbe „iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunava se u smislu koristi za primatelja čije je postojanje utvrđeno tijekom razdoblja subvencioniranja iz ispitnog postupka”. U skladu s člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe promjene koje su se dogodile nakon razdoblja ispitnog postupka revizije mogu se uzeti u obzir samo ako se subvencija ili subvencije povuku ili ako je dokazano da se subvencijama više ne ostvaruju koristi za uključene izvoznike. To ovdje nije slučaj. |
| --- | --- |

(49)

Komisija napominje da u skladu s člankom 5. Osnovne uredbe „iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunava se u smislu koristi za primatelja čije je postojanje utvrđeno tijekom razdoblja subvencioniranja iz ispitnog postupka”. U skladu s člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe promjene koje su se dogodile nakon razdoblja ispitnog postupka revizije mogu se uzeti u obzir samo ako se subvencija ili subvencije povuku ili ako je dokazano da se subvencijama više ne ostvaruju koristi za uključene izvoznike. To ovdje nije slučaj.

| (50) | Vlada Indije tvrdila je da je Komisija razmotrila korist oba programa AAS i DDS u odnosu na iste izvozne transakcije. Vlada Indije napomenula je da društvo može upotrijebiti AAS za uvoz ulaznih faktora za PET, no kasnije može izvesti dio proizvedenog PET-a u okviru DDS-a. U toj situaciji društvo bi se moralo obvezati na neke druge izvoze za carinu neplaćenu za ulazne faktore. Vlada Indije tvrdila je da bi to, ako bi Komisija u toj situaciji izračunala korist na temelju ukupne neplaćene uvozne carine u okviru AAS-a za ulazne faktore i ukupnog povrata carine za izvoze u okviru DDS-a, dovelo do dvostrukog uračunavanja koristi. |
| --- | --- |

(50)

Vlada Indije tvrdila je da je Komisija razmotrila korist oba programa AAS i DDS u odnosu na iste izvozne transakcije. Vlada Indije napomenula je da društvo može upotrijebiti AAS za uvoz ulaznih faktora za PET, no kasnije može izvesti dio proizvedenog PET-a u okviru DDS-a. U toj situaciji društvo bi se moralo obvezati na neke druge izvoze za carinu neplaćenu za ulazne faktore. Vlada Indije tvrdila je da bi to, ako bi Komisija u toj situaciji izračunala korist na temelju ukupne neplaćene uvozne carine u okviru AAS-a za ulazne faktore i ukupnog povrata carine za izvoze u okviru DDS-a, dovelo do dvostrukog uračunavanja koristi.

| (51) | Komisija napominje da se tvrdnjom Vlade Indije pretpostavlja da je korist u okviru AAS-a izračunana samo na temelju uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, a korist u okviru DDS-a na temelju izvoza. Međutim, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 40., korist u okviru AAS-a izračunana je na temelju izvoza PET-a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije te odustajanja od naplate uvozne carine na koje se daje pravo tim izvozom. U toj situaciji dvostruko uračunavanje nije moguće. Komisija također napominje da se mogućnošću dostupnom u okviru ovog programa (uvozom ulaznih faktora na temelju jednog sustava i izvozom nastalih izlaznih faktora na temelju drugog) dodatno dokazuje da je metoda koju rabi Komisija primjerena za točan izračun koristi u okviru AAS-a. Time se također pokazuje izostanak sljedivosti stvarne uporabe ulaznih faktora i dodatno dokazuje da se AAS ne bi trebao smatrati programom povrata carine dozvoljenim na temelju članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(51)

Komisija napominje da se tvrdnjom Vlade Indije pretpostavlja da je korist u okviru AAS-a izračunana samo na temelju uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, a korist u okviru DDS-a na temelju izvoza. Međutim, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 40., korist u okviru AAS-a izračunana je na temelju izvoza PET-a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije te odustajanja od naplate uvozne carine na koje se daje pravo tim izvozom. U toj situaciji dvostruko uračunavanje nije moguće. Komisija također napominje da se mogućnošću dostupnom u okviru ovog programa (uvozom ulaznih faktora na temelju jednog sustava i izvozom nastalih izlaznih faktora na temelju drugog) dodatno dokazuje da je metoda koju rabi Komisija primjerena za točan izračun koristi u okviru AAS-a. Time se također pokazuje izostanak sljedivosti stvarne uporabe ulaznih faktora i dodatno dokazuje da se AAS ne bi trebao smatrati programom povrata carine dozvoljenim na temelju članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe.

| (52) | Konačno, društvo Reliance tvrdilo je da s obzirom na to da su AAS i DDS međusobno isključivi, korist na temelju tih programa trebalo bi izračunati samo za njihove pripadajuće obujme, upotrebljavajući prosječnu korist koja se može ostvariti AAS-om i DDS-om. |
| --- | --- |

(52)

Konačno, društvo Reliance tvrdilo je da s obzirom na to da su AAS i DDS međusobno isključivi, korist na temelju tih programa trebalo bi izračunati samo za njihove pripadajuće obujme, upotrebljavajući prosječnu korist koja se može ostvariti AAS-om i DDS-om.

| (53) | Kako je napomenulo društvo Reliance u svojim očitovanjima o konačnoj objavi, Komisija je izračunala korist u okviru tih dvaju programa na temelju ukupnog obujma predmetnog proizvoda izvezenog iz Indije. Ta je metodologija u skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe. Nadalje, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 51., metodama koje je Komisija upotrijebila za izračun koristi u okviru AAS-a i DDS-a uzima se u obzir međusobna isključivost tih dvaju programa. Stoga se odbacuje tvrdnja društva Reliance. |
| --- | --- |

(53)

Kako je napomenulo društvo Reliance u svojim očitovanjima o konačnoj objavi, Komisija je izračunala korist u okviru tih dvaju programa na temelju ukupnog obujma predmetnog proizvoda izvezenog iz Indije. Ta je metodologija u skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe. Nadalje, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 51., metodama koje je Komisija upotrijebila za izračun koristi u okviru AAS-a i DDS-a uzima se u obzir međusobna isključivost tih dvaju programa. Stoga se odbacuje tvrdnja društva Reliance.

3.3.   Program povrata carine (Duty Drawback Scheme – DDS)

| (54) | Komisija je utvrdila da su se podnositelji zahtjeva koristili DDS-om tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(54)

Komisija je utvrdila da su se podnositelji zahtjeva koristili DDS-om tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

3.3.1.   Pravna osnova

| (55) | Detaljni opis DDS-a nalazi se u Pravilima za povrat carina i središnjih trošarina iz 1995. kako su izmijenjena naknadnim obavijestima. |
| --- | --- |

(55)

Detaljni opis DDS-a nalazi se u Pravilima za povrat carina i središnjih trošarina iz 1995. kako su izmijenjena naknadnim obavijestima.

3.3.2.   Uvjeti za pristup

| (56) | Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za ovaj program. |
| --- | --- |

(56)

Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za ovaj program.

3.3.3.   Praktična primjena

| (57) | Prihvatljivi izvoznik može se prijaviti za iznos povrata koji se izračunava kao postotak vrijednosti FOB izvezenih proizvoda prema ovome programu. Takve je stope povrata odredila Vlada Indije za većinu proizvoda, uključujući i predmetni proizvod. Određuju se na osnovi prosječne količine ili vrijednosti materijala koji se koriste kao ulazni faktori u proizvodnji proizvoda i prosječnog iznosa plaćene carine na ulazne faktore. Primjenjuju se bez obzira na to jesu li uvozne carine bile stvarno plaćene ili ne. Stopa DDS-a za predmetni proizvod tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka bila je 3,9 % vrijednosti FOB do 21. rujna 2013. i 3 % nakon toga. |
| --- | --- |

(57)

Prihvatljivi izvoznik može se prijaviti za iznos povrata koji se izračunava kao postotak vrijednosti FOB izvezenih proizvoda prema ovome programu. Takve je stope povrata odredila Vlada Indije za većinu proizvoda, uključujući i predmetni proizvod. Određuju se na osnovi prosječne količine ili vrijednosti materijala koji se koriste kao ulazni faktori u proizvodnji proizvoda i prosječnog iznosa plaćene carine na ulazne faktore. Primjenjuju se bez obzira na to jesu li uvozne carine bile stvarno plaćene ili ne. Stopa DDS-a za predmetni proizvod tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka bila je 3,9 % vrijednosti FOB do 21. rujna 2013. i 3 % nakon toga.

| (58) | Da bi ispunjavalo uvjete za koristi prema tom programu, društvo mora izvoziti. U trenutku kada su podaci o isporuci uneseni u carinski poslužitelj, utvrđuje se da se izvoz odvija prema DDS-u te se neopozivo određuje iznos DDS-a. Nakon što društvo za otpremu dostavi opći izvozni manifest (EGM), a carinski ured uspješno usporedi taj dokument s podacima iz otpremnice, ispunjeni su svi uvjeti za odobrenje plaćanja iznosa povrata izravnim plaćanjem na bankovni račun izvoznika ili mjenicom. |
| --- | --- |

(58)

Da bi ispunjavalo uvjete za koristi prema tom programu, društvo mora izvoziti. U trenutku kada su podaci o isporuci uneseni u carinski poslužitelj, utvrđuje se da se izvoz odvija prema DDS-u te se neopozivo određuje iznos DDS-a. Nakon što društvo za otpremu dostavi opći izvozni manifest (EGM), a carinski ured uspješno usporedi taj dokument s podacima iz otpremnice, ispunjeni su svi uvjeti za odobrenje plaćanja iznosa povrata izravnim plaćanjem na bankovni račun izvoznika ili mjenicom.

| (59) | Izvoznik je također dužan dostaviti dokaz realizacije izvoznih prihoda potvrdom banke o realizaciji (BRC). Taj se dokument može dostaviti nakon što je iznos povrata plaćen, a Vlada Indije pokrit će plaćeni iznos ako izvoznik ne podnese BRC u zadanom roku. |
| --- | --- |

(59)

Izvoznik je također dužan dostaviti dokaz realizacije izvoznih prihoda potvrdom banke o realizaciji (BRC). Taj se dokument može dostaviti nakon što je iznos povrata plaćen, a Vlada Indije pokrit će plaćeni iznos ako izvoznik ne podnese BRC u zadanom roku.

| (60) | Iznos povrata može se iskoristiti u bilo koju svrhu. |
| --- | --- |

(60)

Iznos povrata može se iskoristiti u bilo koju svrhu.

| (61) | Utvrđeno je da je u skladu s indijskim računovodstvenim standardima iznos povrata carine moguće uknjižiti na obračunskoj osnovi kao prihod u komercijalnim računima nakon ispunjenja izvozne obveze. |
| --- | --- |

(61)

Utvrđeno je da je u skladu s indijskim računovodstvenim standardima iznos povrata carine moguće uknjižiti na obračunskoj osnovi kao prihod u komercijalnim računima nakon ispunjenja izvozne obveze.

3.3.4.   Zaključak o DDS-u

| (62) | DDS-om se predviđaju subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Takozvani iznos povrata carine financijski je doprinos Vlade Indije jer se radi o izravnom prijenosu sredstava Vlade Indije. Nema ograničenja za uporabu tih sredstava. Nadalje, iznosom povrata carine izvoznik ostvaruje korist jer to poboljšava njegovu likvidnost. |
| --- | --- |

(62)

DDS-om se predviđaju subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Takozvani iznos povrata carine financijski je doprinos Vlade Indije jer se radi o izravnom prijenosu sredstava Vlade Indije. Nema ograničenja za uporabu tih sredstava. Nadalje, iznosom povrata carine izvoznik ostvaruje korist jer to poboljšava njegovu likvidnost.

| (63) | Stopu povrata carine za izvoz određuje Vlada Indije za svaki proizvod posebno. Međutim, iako se na subvenciju upućuje kao na povrat carina, program nema značajke dozvoljenog sustava povrata carine ili sustava zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. Gotovinsko plaćanje izvozniku nije povezano sa stvarnim plaćanjima uvoznih carina na sirovine i nije kredit za carinu koji se upotrebljava za prebijanje uvoznih carina za prošli ili budući uvoz sirovina. |
| --- | --- |

(63)

Stopu povrata carine za izvoz određuje Vlada Indije za svaki proizvod posebno. Međutim, iako se na subvenciju upućuje kao na povrat carina, program nema značajke dozvoljenog sustava povrata carine ili sustava zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. Gotovinsko plaćanje izvozniku nije povezano sa stvarnim plaćanjima uvoznih carina na sirovine i nije kredit za carinu koji se upotrebljava za prebijanje uvoznih carina za prošli ili budući uvoz sirovina.

| (64) | Plaćanje u obliku izravnog prijenosa sredstava Vlade Indije nakon što izvoznici obave izvoz mora se smatrati izravnim bespovratnim sredstvima Vlade Indije koja ovise o realizaciji izvoza te se stoga smatraju specifičnim i podložnim uvođenju kompenzacijskih mjera na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(64)

Plaćanje u obliku izravnog prijenosa sredstava Vlade Indije nakon što izvoznici obave izvoz mora se smatrati izravnim bespovratnim sredstvima Vlade Indije koja ovise o realizaciji izvoza te se stoga smatraju specifičnim i podložnim uvođenju kompenzacijskih mjera na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe.

| (65) | S obzirom na navedeno zaključuje se da se protiv DDS-a mogu uvesti kompenzacijske mjere. |
| --- | --- |

(65)

S obzirom na navedeno zaključuje se da se protiv DDS-a mogu uvesti kompenzacijske mjere.

3.3.5.   Izračun iznosa subvencije

| (66) | U skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 5. Osnovne uredbe, Komisija je izračunala iznos subvencija protiv kojih se može uvesti kompenzacijska mjera u pogledu koristi koju ostvaruje primatelj, za koju je utvrđeno da postoji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. U tom je smislu Komisija utvrdila da primatelj ostvaruje korist u vrijeme izvršavanja izvozne transakcije prema ovom programu. U tom trenutku Vlada Indije obvezna je platiti iznos povrata, što predstavlja financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. Osnovne uredbe. Nakon što carinska tijela izdaju izvoznu otpremnicu u kojoj je, među ostalim, naveden iznos povrata koji se treba dodijeliti za tu izvoznu transakciju, Vlada Indije više ne može odlučivati o dodjeljivanju subvencije. S obzirom na gore navedeno, Komisija smatra primjerenim ocijeniti korist iz DDS-a kao zbroj iznosa povrata zarađenih u izvoznim transakcijama obavljenima u okviru tog programa tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(66)

U skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 5. Osnovne uredbe, Komisija je izračunala iznos subvencija protiv kojih se može uvesti kompenzacijska mjera u pogledu koristi koju ostvaruje primatelj, za koju je utvrđeno da postoji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. U tom je smislu Komisija utvrdila da primatelj ostvaruje korist u vrijeme izvršavanja izvozne transakcije prema ovom programu. U tom trenutku Vlada Indije obvezna je platiti iznos povrata, što predstavlja financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. Osnovne uredbe. Nakon što carinska tijela izdaju izvoznu otpremnicu u kojoj je, među ostalim, naveden iznos povrata koji se treba dodijeliti za tu izvoznu transakciju, Vlada Indije više ne može odlučivati o dodjeljivanju subvencije. S obzirom na gore navedeno, Komisija smatra primjerenim ocijeniti korist iz DDS-a kao zbroj iznosa povrata zarađenih u izvoznim transakcijama obavljenima u okviru tog programa tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

| (67) | U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, Komisija je dodijelila te iznose subvencija prema ukupnom izvoznom prometu predmetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kao primjereni nazivnik jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama. |
| --- | --- |

(67)

U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, Komisija je dodijelila te iznose subvencija prema ukupnom izvoznom prometu predmetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kao primjereni nazivnik jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.

| (68) | Komisija je stoga utvrdila da su stope subvencija s obzirom na taj program tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosile 3,27 % za Dhunseri i 1,09 % za Reliance. |
| --- | --- |

(68)

Komisija je stoga utvrdila da su stope subvencija s obzirom na taj program tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosile 3,27 % za Dhunseri i 1,09 % za Reliance.

3.3.6.   Očitovanja o konačnoj objavi

| (69) | Društvo Reliance napomenulo je da je korist iz DDS-a smanjena s 3 % na 2,4 % nakon razdoblja ispitnog postupka revizije. Društvo Reliance tvrdilo je da, uzevši u obzir da je ta promjena trajne prirode, to bi trebalo razmotriti pri izračunu koristi iz DDS-a. Društvo Reliance također je tvrdilo da bi korist izračunana na temelju DDS-a trebala biti ograničena na prekomjerne koristi koje prima društvo Reliance jer bi se DDS trebao smatrati programom povrata carine dozvoljenim na temelju članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(69)

Društvo Reliance napomenulo je da je korist iz DDS-a smanjena s 3 % na 2,4 % nakon razdoblja ispitnog postupka revizije. Društvo Reliance tvrdilo je da, uzevši u obzir da je ta promjena trajne prirode, to bi trebalo razmotriti pri izračunu koristi iz DDS-a. Društvo Reliance također je tvrdilo da bi korist izračunana na temelju DDS-a trebala biti ograničena na prekomjerne koristi koje prima društvo Reliance jer bi se DDS trebao smatrati programom povrata carine dozvoljenim na temelju članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe.

| (70) | U pogledu smanjenja koristi iz DDS-a Komisija napominje da u skladu s člankom 5. Osnovne uredbe „iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunava se u smislu koristi za primatelja čije je postojanje utvrđeno tijekom razdoblja subvencioniranja iz ispitnog postupka”. U skladu s člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe promjene koje su se dogodile nakon razdoblja ispitnog postupka revizije mogu se uzeti u obzir samo ako se subvencija ili subvencije povuku ili ako je dokazano da se subvencijama više ne ostvaruju koristi za uključene izvoznike. To nije slučaj u trenutačnom ispitnom postupku te bi stoga trebalo odbaciti tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(70)

U pogledu smanjenja koristi iz DDS-a Komisija napominje da u skladu s člankom 5. Osnovne uredbe „iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunava se u smislu koristi za primatelja čije je postojanje utvrđeno tijekom razdoblja subvencioniranja iz ispitnog postupka”. U skladu s člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe promjene koje su se dogodile nakon razdoblja ispitnog postupka revizije mogu se uzeti u obzir samo ako se subvencija ili subvencije povuku ili ako je dokazano da se subvencijama više ne ostvaruju koristi za uključene izvoznike. To nije slučaj u trenutačnom ispitnom postupku te bi stoga trebalo odbaciti tu tvrdnju.

| (71) | S obzirom na tvrdnju da bi DDS trebalo smatrati programom povrata carine dozvoljenim na temelju članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe, nisu navedene dodatne tvrdnje kao potpora toj tvrdnji. Ta je tvrdnja stoga odbačena. |
| --- | --- |

(71)

S obzirom na tvrdnju da bi DDS trebalo smatrati programom povrata carine dozvoljenim na temelju članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe, nisu navedene dodatne tvrdnje kao potpora toj tvrdnji. Ta je tvrdnja stoga odbačena.

3.4.   Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava – Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS)

| (72) | Komisija je utvrdila da je društvo Reliance dobilo koncesije na temelju EPCGS-a, koje bi mogle biti dodijeljene predmetnom proizvodu u razdoblju ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(72)

Komisija je utvrdila da je društvo Reliance dobilo koncesije na temelju EPCGS-a, koje bi mogle biti dodijeljene predmetnom proizvodu u razdoblju ispitnog postupka revizije.

3.4.1.   Pravna osnova

| (73) | Detaljni opis EPCGS-a nalazi se u poglavlju 5. dokumenta FTP 09–14 te u poglavlju 5. dokumenta HOP I 09–14. |
| --- | --- |

(73)

Detaljni opis EPCGS-a nalazi se u poglavlju 5. dokumenta FTP 09–14 te u poglavlju 5. dokumenta HOP I 09–14.

3.4.2.   Uvjeti za pristup

| (74) | Proizvođači izvoznici, trgovci izvoznici „povezani s” pomoćnim proizvođačima i pružateljima usluga ispunjavaju uvjete za ovaj program. |
| --- | --- |

(74)

Proizvođači izvoznici, trgovci izvoznici „povezani s” pomoćnim proizvođačima i pružateljima usluga ispunjavaju uvjete za ovaj program.

3.4.3.   Praktična primjena

| (75) | Pod uvjetom da ima izvoznu obvezu, društvo smije uvoziti osnovna sredstva (nova i rabljena osnovna sredstva do 10 godina starosti) po sniženoj stopi carine. Radi toga Vlada Indije izdaje dozvolu EPCGS-a nakon podnošenja zahtjeva i plaćanja pristojbe. Program predviđa sniženu stopu uvozne carine od 3 % koja se primjenjuje na sva osnovna sredstva koja se uvoze prema tom programu. Kako bi se ispunila izvozna obveza, uvezena osnovna sredstva moraju se iskoristiti za proizvodnju određene količine izvozne robe tijekom određenog razdoblja. Na temelju dokumenta FTP 09–14 osnovna se sredstva mogu uvesti po stopi carine od 0 % prema EPCGS-u, ali u tom je slučaju vrijeme za realizaciju izvozne obveze kraće. |
| --- | --- |

(75)

Pod uvjetom da ima izvoznu obvezu, društvo smije uvoziti osnovna sredstva (nova i rabljena osnovna sredstva do 10 godina starosti) po sniženoj stopi carine. Radi toga Vlada Indije izdaje dozvolu EPCGS-a nakon podnošenja zahtjeva i plaćanja pristojbe. Program predviđa sniženu stopu uvozne carine od 3 % koja se primjenjuje na sva osnovna sredstva koja se uvoze prema tom programu. Kako bi se ispunila izvozna obveza, uvezena osnovna sredstva moraju se iskoristiti za proizvodnju određene količine izvozne robe tijekom određenog razdoblja. Na temelju dokumenta FTP 09–14 osnovna se sredstva mogu uvesti po stopi carine od 0 % prema EPCGS-u, ali u tom je slučaju vrijeme za realizaciju izvozne obveze kraće.

| (76) | Nositelj dozvole EPCGS-a također može nabavljati osnovna sredstva na domaćem tržištu. U tom slučaju domaći proizvođač osnovnih sredstava može iskoristiti uvoz komponenata oslobođen od carine, koje su potrebne za proizvodnju takvih osnovnih sredstava. Alternativno, domaći proizvođač može zahtijevati olakšicu u obliku procijenjenog izvoza u pogledu opskrbe osnovnim sredstvima nositelju dozvole EPCGS-a. |
| --- | --- |

(76)

Nositelj dozvole EPCGS-a također može nabavljati osnovna sredstva na domaćem tržištu. U tom slučaju domaći proizvođač osnovnih sredstava može iskoristiti uvoz komponenata oslobođen od carine, koje su potrebne za proizvodnju takvih osnovnih sredstava. Alternativno, domaći proizvođač može zahtijevati olakšicu u obliku procijenjenog izvoza u pogledu opskrbe osnovnim sredstvima nositelju dozvole EPCGS-a.

3.4.4.   Zaključak o EPCGS-u

| (77) | EPCGS-om se predviđaju subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Smanjenje carine predstavlja financijski doprinos Vlade Indije jer se tom koncesijom snižava prihod od carina Vlade Indije koji bi inače dospio na naplatu. Osim toga, smanjenjem carine izvoznik ostvaruje korist jer se carinama ušteđenima pri uvozu poboljšava likvidnost društva. |
| --- | --- |

(77)

EPCGS-om se predviđaju subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Smanjenje carine predstavlja financijski doprinos Vlade Indije jer se tom koncesijom snižava prihod od carina Vlade Indije koji bi inače dospio na naplatu. Osim toga, smanjenjem carine izvoznik ostvaruje korist jer se carinama ušteđenima pri uvozu poboljšava likvidnost društva.

| (78) | Nadalje, EPCGS de iure ovisi o realizaciji izvoza s obzirom na to da se takve dozvole ne mogu dobiti bez preuzimanja obveze izvoza. Stoga se smatra specifičnim i subvencijom protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(78)

Nadalje, EPCGS de iure ovisi o realizaciji izvoza s obzirom na to da se takve dozvole ne mogu dobiti bez preuzimanja obveze izvoza. Stoga se smatra specifičnim i subvencijom protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) Osnovne uredbe.

| (79) | EPCGS se ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. Osnovna sredstva nisu uključena u područje tih dozvoljenih sustava, kao što se navodi u Prilogu I. točki (i) Osnovne uredbe, jer se njima ne koristi u proizvodnji izvoznih proizvoda. |
| --- | --- |

(79)

EPCGS se ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. Osnovna sredstva nisu uključena u područje tih dozvoljenih sustava, kao što se navodi u Prilogu I. točki (i) Osnovne uredbe, jer se njima ne koristi u proizvodnji izvoznih proizvoda.

3.4.5.   Izračun iznosa subvencije

| (80) | Komisija je izračunala iznos subvencije u skladu s člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe na temelju neplaćenih carina na uvezena osnovna sredstva tijekom razdoblja koje odražava uobičajeno amortizacijsko razdoblje takvih osnovnih sredstava u predmetnoj industriji. Iznos subvencije za razdoblje ispitnog postupka revizije tada je izračunato dijeljenjem ukupnog iznosa neplaćenih carina vremenom amortizacije. Tako izračunani iznos, koji vrijedi za razdoblje ispitnog postupka revizije, prilagođen je dodavanjem kamata za to razdoblje kako bi se odrazila puna vrijednost koristi kroz vrijeme. Komercijalna kamatna stopa tijekom razdoblja ispitnog postupka u Indiji smatrala se prikladnom za ovu svrhu. Kada su dostavljeni opravdani zahtjevi, pristojbe koje se obvezno plaćaju za dobivanje subvencije odbijene su u skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (a) Osnovne uredbe te je iznos subvencije postao brojnik. |
| --- | --- |

(80)

Komisija je izračunala iznos subvencije u skladu s člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe na temelju neplaćenih carina na uvezena osnovna sredstva tijekom razdoblja koje odražava uobičajeno amortizacijsko razdoblje takvih osnovnih sredstava u predmetnoj industriji. Iznos subvencije za razdoblje ispitnog postupka revizije tada je izračunato dijeljenjem ukupnog iznosa neplaćenih carina vremenom amortizacije. Tako izračunani iznos, koji vrijedi za razdoblje ispitnog postupka revizije, prilagođen je dodavanjem kamata za to razdoblje kako bi se odrazila puna vrijednost koristi kroz vrijeme. Komercijalna kamatna stopa tijekom razdoblja ispitnog postupka u Indiji smatrala se prikladnom za ovu svrhu. Kada su dostavljeni opravdani zahtjevi, pristojbe koje se obvezno plaćaju za dobivanje subvencije odbijene su u skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (a) Osnovne uredbe te je iznos subvencije postao brojnik.

| (81) | U skladu s člankom 7. stavkom 2. i člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe, Komisija je dodijelila ovaj iznos subvencije prema izvoznom prometu predmetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kao nazivnik jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama. |
| --- | --- |

(81)

U skladu s člankom 7. stavkom 2. i člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe, Komisija je dodijelila ovaj iznos subvencije prema izvoznom prometu predmetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kao nazivnik jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.

| (82) | Na osnovi prethodno navedenog Komisija je utvrdila da je stopa subvencije s obzirom na taj program tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila 0,43 % za Reliance. |
| --- | --- |

(82)

Na osnovi prethodno navedenog Komisija je utvrdila da je stopa subvencije s obzirom na taj program tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila 0,43 % za Reliance.

3.5.   Program ciljanog tržišta – Focus Market Scheme (FMS)

| (83) | Komisija je utvrdila da su se podnositelji zahtjeva koristili FMS-om tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(83)

Komisija je utvrdila da su se podnositelji zahtjeva koristili FMS-om tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

3.5.1.   Pravna osnova

| (84) | Detaljni opis FMS-a nalazi se u stavku 3.14. dokumenta FTP 09–14 i stavku 3.8. dokumenta HOP I 09–14. |
| --- | --- |

(84)

Detaljni opis FMS-a nalazi se u stavku 3.14. dokumenta FTP 09–14 i stavku 3.8. dokumenta HOP I 09–14.

3.5.2.   Uvjeti za pristup

| (85) | Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za ovaj program. |
| --- | --- |

(85)

Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za ovaj program.

3.5.3.   Praktična primjena

| (86) | Prema tom programu izvozima svih proizvoda koji uključuju izvoz PET-a u zemlje navedene u tablicama 1. i 2. Dodatka 37.(C) dokumenta HOP I 09–14 ostvaruje se pravo na kredit za carinu u iznosu od 3 % vrijednosti FOB. Od 1. travnja 2011. izvozi svih proizvoda u zemlje navedene u tablici 3. Dodatka 37.(C) („posebna ciljana tržišta”) ostvaruju pravo na kredit za carinu u iznosu od 4 % vrijednosti FOB. Određene vrste izvoznih poslova isključene su iz programa, na primjer izvozi uvezenih roba ili prekrcanih roba, procijenjeni izvozi, izvozi usluge i izvozni promet jedinica koje posluju u posebnim gospodarskim zonama/jedinicama koje posluju za izvoz. |
| --- | --- |

(86)

Prema tom programu izvozima svih proizvoda koji uključuju izvoz PET-a u zemlje navedene u tablicama 1. i 2. Dodatka 37.(C) dokumenta HOP I 09–14 ostvaruje se pravo na kredit za carinu u iznosu od 3 % vrijednosti FOB. Od 1. travnja 2011. izvozi svih proizvoda u zemlje navedene u tablici 3. Dodatka 37.(C) („posebna ciljana tržišta”) ostvaruju pravo na kredit za carinu u iznosu od 4 % vrijednosti FOB. Određene vrste izvoznih poslova isključene su iz programa, na primjer izvozi uvezenih roba ili prekrcanih roba, procijenjeni izvozi, izvozi usluge i izvozni promet jedinica koje posluju u posebnim gospodarskim zonama/jedinicama koje posluju za izvoz.

| (87) | Krediti za carine FMS-a mogu se slobodno prenositi i vrijede u razdoblju od 24 mjeseca od dana izdavanja odgovarajuće potvrde za pravo na kredit. Mogu se koristiti za plaćanje carina na kasniji uvoz svih ulaznih materijala ili roba, uključujući i osnovna sredstva. |
| --- | --- |

(87)

Krediti za carine FMS-a mogu se slobodno prenositi i vrijede u razdoblju od 24 mjeseca od dana izdavanja odgovarajuće potvrde za pravo na kredit. Mogu se koristiti za plaćanje carina na kasniji uvoz svih ulaznih materijala ili roba, uključujući i osnovna sredstva.

| (88) | Potvrdu za pravo na kredit izdaje luka iz koje su se izvozi obavili i nakon realizacije izvoza ili otpremanja robe. Sve dok podnositelj zahtjeva nadležnim tijelima dostavlja svu odgovarajuću izvoznu dokumentaciju (na primjer izvozni nalog, račune, otpremnice, potvrde banke o realizaciji), Vlada Indije ne može odlučivati o dodjeljivanju kredita za carine. |
| --- | --- |

(88)

Potvrdu za pravo na kredit izdaje luka iz koje su se izvozi obavili i nakon realizacije izvoza ili otpremanja robe. Sve dok podnositelj zahtjeva nadležnim tijelima dostavlja svu odgovarajuću izvoznu dokumentaciju (na primjer izvozni nalog, račune, otpremnice, potvrde banke o realizaciji), Vlada Indije ne može odlučivati o dodjeljivanju kredita za carine.

3.5.4.   Zaključak o FMS-u

| (89) | FMS-om su predviđene subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Kredit FMS-a za carine financijski je doprinos Vlade Indije jer će se kredit s vremenom iskoristiti za prebijanje uvoznih carina, smanjujući na taj način prihod Vlade Indije od carina koji bi inače dospio na naplatu. Nadalje, kreditom FMS-a za carine izvoznik ostvaruje korist jer se njime poboljšava njegova likvidnost. |
| --- | --- |

(89)

FMS-om su predviđene subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Kredit FMS-a za carine financijski je doprinos Vlade Indije jer će se kredit s vremenom iskoristiti za prebijanje uvoznih carina, smanjujući na taj način prihod Vlade Indije od carina koji bi inače dospio na naplatu. Nadalje, kreditom FMS-a za carine izvoznik ostvaruje korist jer se njime poboljšava njegova likvidnost.

| (90) | Nadalje, FMS de iure ovisi o realizaciji izvoza te se stoga smatra specifičnim i programom protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(90)

Nadalje, FMS de iure ovisi o realizaciji izvoza te se stoga smatra specifičnim i programom protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe.

| (91) | Ovaj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu sa strogim pravilima navedenim u Prilogu I. točki (i), Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za zamjenski povrat) Osnovnoj uredbi. Izvoznik nema obvezu doista iskoristiti robu uvezenu bez carine u proizvodnom postupku, a iznos kredita ne izračunava se u odnosu na stvarno iskorištene ulazne faktore. Nema sustava ni postupka na snazi kojima bi se potvrdilo koji se ulazni faktori rabe u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu Priloga I. točke (i) i priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Izvoznik ispunjava uvjete za koristi FMS-a bez obzira na to uvozi li uopće ikakve ulazne faktore. Da bi ostvario korist, dovoljno je da izvoznik jednostavno izvozi robu te ne mora dokazivati da su ulazni materijali bili uvezeni. Stoga čak i izvoznici koji sve svoje ulazne faktore nabavljaju lokalno i ne uvoze robu koja bi se mogla rabiti kao ulazni faktori ipak imaju pravo na koristi iz FMS-a. Nadalje, izvoznik može iskoristiti kredite za carine FMS-a kako bi uvozio osnovna sredstva iako se u opsegu dozvoljenog sustava povrata carina ne nalaze osnovna sredstva kako je navedeno u Prilogu I. točki (i) Osnovne uredbe jer se ona ne troše za proizvodnju izvoznog proizvoda. |
| --- | --- |

(91)

Ovaj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu sa strogim pravilima navedenim u Prilogu I. točki (i), Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za zamjenski povrat) Osnovnoj uredbi. Izvoznik nema obvezu doista iskoristiti robu uvezenu bez carine u proizvodnom postupku, a iznos kredita ne izračunava se u odnosu na stvarno iskorištene ulazne faktore. Nema sustava ni postupka na snazi kojima bi se potvrdilo koji se ulazni faktori rabe u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu Priloga I. točke (i) i priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Izvoznik ispunjava uvjete za koristi FMS-a bez obzira na to uvozi li uopće ikakve ulazne faktore. Da bi ostvario korist, dovoljno je da izvoznik jednostavno izvozi robu te ne mora dokazivati da su ulazni materijali bili uvezeni. Stoga čak i izvoznici koji sve svoje ulazne faktore nabavljaju lokalno i ne uvoze robu koja bi se mogla rabiti kao ulazni faktori ipak imaju pravo na koristi iz FMS-a. Nadalje, izvoznik može iskoristiti kredite za carine FMS-a kako bi uvozio osnovna sredstva iako se u opsegu dozvoljenog sustava povrata carina ne nalaze osnovna sredstva kako je navedeno u Prilogu I. točki (i) Osnovne uredbe jer se ona ne troše za proizvodnju izvoznog proizvoda.

3.5.5.   Izračun iznosa subvencije

| (92) | Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunan je kao korist koja je bila dodijeljena primatelju, za koju je utvrđeno da postoji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kako su je uknjižili podnositelji zahtjeva na obračunskoj osnovi kao prihod u vrijeme izvozne transakcije. U skladu s člankom 7. stavkom 2. i člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe, ovaj iznos subvencije (brojnik) dodjeljivao se prema izvoznom prometu predmetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kao primjereni nazivnik jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama. |
| --- | --- |

(92)

Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunan je kao korist koja je bila dodijeljena primatelju, za koju je utvrđeno da postoji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kako su je uknjižili podnositelji zahtjeva na obračunskoj osnovi kao prihod u vrijeme izvozne transakcije. U skladu s člankom 7. stavkom 2. i člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe, ovaj iznos subvencije (brojnik) dodjeljivao se prema izvoznom prometu predmetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kao primjereni nazivnik jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.

| (93) | Na osnovi prethodno navedenog Komisija je utvrdila da su stope subvencije s obzirom na ovaj program tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosile 0,41 % za Dhunseri i 1,16 % za Reliance. |
| --- | --- |

(93)

Na osnovi prethodno navedenog Komisija je utvrdila da su stope subvencije s obzirom na ovaj program tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosile 0,41 % za Dhunseri i 1,16 % za Reliance.

3.5.6.   Povlačenje i zamjena FMS-a

| (94) | Vlada Indije objavila je 1. travnja 2015. novi FTP za razdoblje 2015. – 2020. U novom FTP-u, FMS je zajedno s druga četiri programa zamijenjen programom poticaja izvoza roba (Merchandise Export Incentive Scheme – MEIS). MEIS se ne primjenjuje na izvoz predmetnog proizvoda jer PET nije na popisu navedenih proizvoda. U skladu s člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe ne bi trebalo uvesti mjere s obzirom na taj program subvencija. |
| --- | --- |

(94)

Vlada Indije objavila je 1. travnja 2015. novi FTP za razdoblje 2015. – 2020. U novom FTP-u, FMS je zajedno s druga četiri programa zamijenjen programom poticaja izvoza roba (Merchandise Export Incentive Scheme – MEIS). MEIS se ne primjenjuje na izvoz predmetnog proizvoda jer PET nije na popisu navedenih proizvoda. U skladu s člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe ne bi trebalo uvesti mjere s obzirom na taj program subvencija.

3.6.   Program ciljanog proizvoda – Focus Product Scheme (FPS)

| (95) | Komisija je utvrdila da su se podnositelji zahtjeva koristili FPS-om tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(95)

Komisija je utvrdila da su se podnositelji zahtjeva koristili FPS-om tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

3.6.1.   Pravna osnova

| (96) | Detaljni opis programa nalazi se u stavcima 3.15. do 3.17. dokumenta FTP 09–14 i poglavljima 3.9. do 3.11. dokumenta HOP I 09–14. |
| --- | --- |

(96)

Detaljni opis programa nalazi se u stavcima 3.15. do 3.17. dokumenta FTP 09–14 i poglavljima 3.9. do 3.11. dokumenta HOP I 09–14.

3.6.2.   Uvjeti za pristup

| (97) | U skladu sa stavkom 3.15.2. dokumenta FTP 09–14, izvoznici proizvoda navedenih u Dodatku 37.D dokumenta HOP I 09–14 ispunjavaju uvjete za taj program. |
| --- | --- |

(97)

U skladu sa stavkom 3.15.2. dokumenta FTP 09–14, izvoznici proizvoda navedenih u Dodatku 37.D dokumenta HOP I 09–14 ispunjavaju uvjete za taj program.

3.6.3.   Praktična primjena

| (98) | Izvoznik proizvoda navedenih u popisu iz Dodatka 37.D dokumenta HOP I 09–14 može podnijeti zahtjev za potporu u obliku kredita za carine FPS-a u iznosu od 2 % ili 5 % vrijednosti FOB izvoza. Predmetni proizvod naveden je u tablici 1. Dodatka 37.D i za njega se može dobiti kredit za carine od 2 %. |
| --- | --- |

(98)

Izvoznik proizvoda navedenih u popisu iz Dodatka 37.D dokumenta HOP I 09–14 može podnijeti zahtjev za potporu u obliku kredita za carine FPS-a u iznosu od 2 % ili 5 % vrijednosti FOB izvoza. Predmetni proizvod naveden je u tablici 1. Dodatka 37.D i za njega se može dobiti kredit za carine od 2 %.

| (99) | FPS je program koristi poslije izvoza, tj. društvo mora obaviti izvoz da bi ispunjavalo uvjete za koristi u okviru tog programa. Stoga društvo relevantnom nadležnom tijelu podnosi internetski zahtjev, s primjercima izvoznog naloga i računa, bankovne potvrde na kojoj su iskazane naknade za zahtjev, primjerkom otpremnica i potvrde banke o realizaciji za primitak plaćanja ili potvrdu o izvršenju devizne doznake u slučaju izravnih pregovora o dokumentima. U slučajevima kada su uz zahtjev za koristi u okviru bilo kojeg drugog programa podneseni izvorni primjerak otpremnica i/ili potvrda banke o realizaciji, društvo može podnijeti primjerke koje je samo potvrdilo, navodeći relevantno nadležno tijelo kojem su izvorni primjerci podneseni. Internetskim zahtjevom za kredite FPS-a može biti obuhvaćeno najviše 50 otpremnica. |
| --- | --- |

(99)

FPS je program koristi poslije izvoza, tj. društvo mora obaviti izvoz da bi ispunjavalo uvjete za koristi u okviru tog programa. Stoga društvo relevantnom nadležnom tijelu podnosi internetski zahtjev, s primjercima izvoznog naloga i računa, bankovne potvrde na kojoj su iskazane naknade za zahtjev, primjerkom otpremnica i potvrde banke o realizaciji za primitak plaćanja ili potvrdu o izvršenju devizne doznake u slučaju izravnih pregovora o dokumentima. U slučajevima kada su uz zahtjev za koristi u okviru bilo kojeg drugog programa podneseni izvorni primjerak otpremnica i/ili potvrda banke o realizaciji, društvo može podnijeti primjerke koje je samo potvrdilo, navodeći relevantno nadležno tijelo kojem su izvorni primjerci podneseni. Internetskim zahtjevom za kredite FPS-a može biti obuhvaćeno najviše 50 otpremnica.

| (100) | Komisija je utvrdila da se u skladu s indijskim računovodstvenim standardima krediti FPS-a mogu uknjižiti na obračunskoj osnovi kao prihod u komercijalnim računima nakon ispunjenja izvozne obveze. Takvi se krediti mogu iskoristiti za plaćanje carina za naknadne uvoze bilo koje robe osim osnovnih sredstava i roba s uvoznim ograničenjima. Roba koja se uveze uz takve kredite može se prodavati na domaćem tržištu (podliježe porezu na promet) ili se može drukčije iskoristiti. Krediti FPS-a mogu se slobodno prenositi i vrijede u razdoblju od 24 mjeseca od dana izdavanja. |
| --- | --- |

(100)

Komisija je utvrdila da se u skladu s indijskim računovodstvenim standardima krediti FPS-a mogu uknjižiti na obračunskoj osnovi kao prihod u komercijalnim računima nakon ispunjenja izvozne obveze. Takvi se krediti mogu iskoristiti za plaćanje carina za naknadne uvoze bilo koje robe osim osnovnih sredstava i roba s uvoznim ograničenjima. Roba koja se uveze uz takve kredite može se prodavati na domaćem tržištu (podliježe porezu na promet) ili se može drukčije iskoristiti. Krediti FPS-a mogu se slobodno prenositi i vrijede u razdoblju od 24 mjeseca od dana izdavanja.

3.6.4.   Zaključak o FPS-u

| (101) | FPS-om se predviđaju subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Kredit FPS-a financijski je doprinos Vlade Indije jer će se kredit s vremenom iskoristiti za prebijanje uvoznih carina, smanjujući na taj način prihod Vlade Indije od carina koji bi u suprotnom dospio na naplatu. Nadalje, kreditom FPS-a izvoznik ostvaruje korist jer se njime poboljšava njegova likvidnost. |
| --- | --- |

(101)

FPS-om se predviđaju subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Kredit FPS-a financijski je doprinos Vlade Indije jer će se kredit s vremenom iskoristiti za prebijanje uvoznih carina, smanjujući na taj način prihod Vlade Indije od carina koji bi u suprotnom dospio na naplatu. Nadalje, kreditom FPS-a izvoznik ostvaruje korist jer se njime poboljšava njegova likvidnost.

| (102) | Nadalje, FPS de iure ovisi o realizaciji izvoza te se stoga smatra specifičnim i programom protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(102)

Nadalje, FPS de iure ovisi o realizaciji izvoza te se stoga smatra specifičnim i programom protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe.

| (103) | Ovaj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe jer nije u skladu s pravilima navedenima u Prilogu I. točki (i), Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za povrat kao zamjenu) Osnovnoj uredbi. Posebno, izvoznik nema obvezu doista iskoristiti robu uvezenu bez carine u proizvodnom postupku, a iznos kredita ne izračunava se u odnosu na stvarno iskorištene ulazne faktore. Osim toga, nema sustava niti postupka na snazi kojima bi se potvrdilo koji se ulazni faktori koriste u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu Priloga I. točke (i) i priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Naposljetku, izvoznik ispunjava uvjete za ostvarivanje koristi FPS-a neovisno o tome uvozi li ulazne faktore ili ne. Da bi ostvario korist, dovoljno je da izvoznik jednostavno izvozi robu te ne mora dokazivati da su ulazni materijali bili uvezeni. Stoga čak i izvoznici koji sve svoje ulazne faktore nabavljaju lokalno i ne uvoze robu koja bi se mogla rabiti kao ulazni faktori ipak imaju pravo na koristi iz FPS-a. |
| --- | --- |

(103)

Ovaj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe jer nije u skladu s pravilima navedenima u Prilogu I. točki (i), Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za povrat kao zamjenu) Osnovnoj uredbi. Posebno, izvoznik nema obvezu doista iskoristiti robu uvezenu bez carine u proizvodnom postupku, a iznos kredita ne izračunava se u odnosu na stvarno iskorištene ulazne faktore. Osim toga, nema sustava niti postupka na snazi kojima bi se potvrdilo koji se ulazni faktori koriste u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu Priloga I. točke (i) i priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Naposljetku, izvoznik ispunjava uvjete za ostvarivanje koristi FPS-a neovisno o tome uvozi li ulazne faktore ili ne. Da bi ostvario korist, dovoljno je da izvoznik jednostavno izvozi robu te ne mora dokazivati da su ulazni materijali bili uvezeni. Stoga čak i izvoznici koji sve svoje ulazne faktore nabavljaju lokalno i ne uvoze robu koja bi se mogla rabiti kao ulazni faktori ipak imaju pravo na koristi iz FPS-a.

3.6.5.   Izračun iznosa subvencije

| (104) | U skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 5. Osnovne uredbe, Komisija je izračunala iznos subvencija protiv kojih se može uvesti kompenzacijska mjera u pogledu koristi koju ostvaruje primatelj, za koju je utvrđeno da postoji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. U tom je smislu Komisija utvrdila da primatelj ostvaruje korist u trenutku izvršavanja izvozne transakcije prema ovom programu. U tom trenutku Vlada Indije obvezna je odustati od naplate carine, što predstavlja financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. Kada carinska tijela izdaju izvoznu otpremnicu u kojoj je, među ostalim, naveden iznos kredita FPS-a koji se treba odobriti za tu izvoznu transakciju, Vlada Indije ne može više odlučivati o dodjeljivanju subvencije. S obzirom na gore navedeno, Komisija smatra primjerenim ocijeniti korist iz FPS-a kao zbroj kredita zarađenih u izvoznim transakcijama obavljenima u okviru tog programa tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(104)

U skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 5. Osnovne uredbe, Komisija je izračunala iznos subvencija protiv kojih se može uvesti kompenzacijska mjera u pogledu koristi koju ostvaruje primatelj, za koju je utvrđeno da postoji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. U tom je smislu Komisija utvrdila da primatelj ostvaruje korist u trenutku izvršavanja izvozne transakcije prema ovom programu. U tom trenutku Vlada Indije obvezna je odustati od naplate carine, što predstavlja financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. Kada carinska tijela izdaju izvoznu otpremnicu u kojoj je, među ostalim, naveden iznos kredita FPS-a koji se treba odobriti za tu izvoznu transakciju, Vlada Indije ne može više odlučivati o dodjeljivanju subvencije. S obzirom na gore navedeno, Komisija smatra primjerenim ocijeniti korist iz FPS-a kao zbroj kredita zarađenih u izvoznim transakcijama obavljenima u okviru tog programa tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

| (105) | Na osnovi prethodno navedenog Komisija je utvrdila da su stope subvencije s obzirom na ovaj program tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosile 1,66 % za Dhunseri i 1,27 % za Reliance. |
| --- | --- |

(105)

Na osnovi prethodno navedenog Komisija je utvrdila da su stope subvencije s obzirom na ovaj program tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosile 1,66 % za Dhunseri i 1,27 % za Reliance.

3.6.6.   Povlačenje i zamjena FPS-a

| (106) | Dana 1. travnja 2015. Vlada Indije objavila je novi FTP za razdoblje 2015. – 2020. U novom FTP-u, FMS je zajedno s druga četiri programa zamijenjen programom poticaja izvoza roba (Merchandise Export Incentive Scheme – MEIS). MEIS se ne primjenjuje na izvoz predmetnog proizvoda jer PET nije na popisu navedenih proizvoda. U skladu s člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe ne bi trebalo uvesti mjere s obzirom na taj program subvencija. |
| --- | --- |

(106)

Dana 1. travnja 2015. Vlada Indije objavila je novi FTP za razdoblje 2015. – 2020. U novom FTP-u, FMS je zajedno s druga četiri programa zamijenjen programom poticaja izvoza roba (Merchandise Export Incentive Scheme – MEIS). MEIS se ne primjenjuje na izvoz predmetnog proizvoda jer PET nije na popisu navedenih proizvoda. U skladu s člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe ne bi trebalo uvesti mjere s obzirom na taj program subvencija.

3.7.   Program poticanja povećanja izvoza – Incremental Exports Incentivisation Scheme (IEIS)

| (107) | Komisija je utvrdila da se društvo Dhunseri koristilo programom IEIS tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(107)

Komisija je utvrdila da se društvo Dhunseri koristilo programom IEIS tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

3.7.1.   Pravna osnova

| (108) | Detaljni opis IEIS-a utvrđen je u poglavlju 3. stavku 3.14.4. FTP-a i poglavlju 3. stavku 3.8.3. dokumenta HOP I 09–14. |
| --- | --- |

(108)

Detaljni opis IEIS-a utvrđen je u poglavlju 3. stavku 3.14.4. FTP-a i poglavlju 3. stavku 3.8.3. dokumenta HOP I 09–14.

3.7.2.   Uvjeti za pristup

| (109) | Program je dostupan izvoznicima koji su izvozili tijekom fiskalne godine 2011. – 2012. i fiskalne godine 2012. – 2013. |
| --- | --- |

(109)

Program je dostupan izvoznicima koji su izvozili tijekom fiskalne godine 2011. – 2012. i fiskalne godine 2012. – 2013.

3.7.3.   Praktična primjena

| (110) | Cilj je programa poticati povećanje izvoza. Program je specifičan za regiju i obuhvaća izvoz u SAD, Europu i Aziju te u 53 zemlje u Latinskoj Americi i Africi. |
| --- | --- |

(110)

Cilj je programa poticati povećanje izvoza. Program je specifičan za regiju i obuhvaća izvoz u SAD, Europu i Aziju te u 53 zemlje u Latinskoj Americi i Africi.

| (111) | Izvoznik bi imao pravo na potporu u obliku kredita za carine od 2 % na povećani rast tijekom financijske godine u usporedbi s prethodnom financijskom godinom za vrijednost FOB izvoza. Izvoznik bi trebao podnijeti svoj zahtjev za koristi na kraju relevantne financijske godine. Opseg koristi izračunava se na osnovi ukupnog izvoznog prometa koji je ostvario izvoznik. Potpora u obliku kredita za carine koja se izračunava i dodjeljuje na toj osnovi može se slobodno prenijeti. Takva potpora također ispunjava uvjete za domaću nabavu i plaćanje poreza na usluge. |
| --- | --- |

(111)

Izvoznik bi imao pravo na potporu u obliku kredita za carine od 2 % na povećani rast tijekom financijske godine u usporedbi s prethodnom financijskom godinom za vrijednost FOB izvoza. Izvoznik bi trebao podnijeti svoj zahtjev za koristi na kraju relevantne financijske godine. Opseg koristi izračunava se na osnovi ukupnog izvoznog prometa koji je ostvario izvoznik. Potpora u obliku kredita za carine koja se izračunava i dodjeljuje na toj osnovi može se slobodno prenijeti. Takva potpora također ispunjava uvjete za domaću nabavu i plaćanje poreza na usluge.

3.7.4.   Zaključak o IEIS-u

| (112) | IEIS-om se predviđaju subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Kredit IEIS-a financijski je doprinos Vlade Indije jer će se kredit s vremenom iskoristiti za prebijanje uvoznih carina, smanjujući na taj način prihod Vlade Indije od carina koji bi u suprotnom dospio na naplatu. Nadalje, kreditom IEIS-a izvoznik ostvaruje korist jer se njime poboljšava njegova likvidnost. |
| --- | --- |

(112)

IEIS-om se predviđaju subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Kredit IEIS-a financijski je doprinos Vlade Indije jer će se kredit s vremenom iskoristiti za prebijanje uvoznih carina, smanjujući na taj način prihod Vlade Indije od carina koji bi u suprotnom dospio na naplatu. Nadalje, kreditom IEIS-a izvoznik ostvaruje korist jer se njime poboljšava njegova likvidnost.

| (113) | Nadalje, IEIS de iure ovisi o realizaciji izvoza te se stoga smatra specifičnim i programom protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju članka 4. stavka 4. točke (a) Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(113)

Nadalje, IEIS de iure ovisi o realizaciji izvoza te se stoga smatra specifičnim i programom protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju članka 4. stavka 4. točke (a) Osnovne uredbe.

| (114) | Ovaj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe jer nije u skladu s pravilima navedenima u Prilogu I. točki (i), Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za povrat kao zamjenu) Osnovnoj uredbi. Posebno, izvoznik nema obvezu doista iskoristiti robu uvezenu bez carine u proizvodnom postupku, a iznos kredita ne izračunava se u odnosu na stvarno iskorištene ulazne faktore. Osim toga, nema sustava niti postupka na snazi kojima bi se potvrdilo koji se ulazni faktori koriste u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu Priloga I. točke (i) i priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Naposljetku, izvoznik ispunjava uvjete za ostvarivanje koristi IEIS-a neovisno o tome uvozi li ulazne faktore ili ne. Da bi ostvario korist, dovoljno je da izvoznik jednostavno izvozi robu te ne mora dokazivati da su ulazni materijali bili uvezeni. Stoga čak i izvoznici koji sve svoje ulazne faktore nabavljaju lokalno i ne uvoze robu koja bi se mogla rabiti kao ulazni faktori ipak imaju pravo na koristi iz IEIS-a. |
| --- | --- |

(114)

Ovaj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe jer nije u skladu s pravilima navedenima u Prilogu I. točki (i), Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za povrat kao zamjenu) Osnovnoj uredbi. Posebno, izvoznik nema obvezu doista iskoristiti robu uvezenu bez carine u proizvodnom postupku, a iznos kredita ne izračunava se u odnosu na stvarno iskorištene ulazne faktore. Osim toga, nema sustava niti postupka na snazi kojima bi se potvrdilo koji se ulazni faktori koriste u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu Priloga I. točke (i) i priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Naposljetku, izvoznik ispunjava uvjete za ostvarivanje koristi IEIS-a neovisno o tome uvozi li ulazne faktore ili ne. Da bi ostvario korist, dovoljno je da izvoznik jednostavno izvozi robu te ne mora dokazivati da su ulazni materijali bili uvezeni. Stoga čak i izvoznici koji sve svoje ulazne faktore nabavljaju lokalno i ne uvoze robu koja bi se mogla rabiti kao ulazni faktori ipak imaju pravo na koristi iz IEIS-a.

3.7.5.   Izračun iznosa subvencije

| (115) | Komisija je izračunala iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju koristi koju ostvaruje primatelj, za koju je utvrđeno da postoji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. U skladu s člankom 7. stavkom 2. i člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe, Komisija je dodijelila ovaj iznos subvencije (brojnik) prema izvoznom prometu predmetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kao primjereni nazivnik jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama. |
| --- | --- |

(115)

Komisija je izračunala iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju koristi koju ostvaruje primatelj, za koju je utvrđeno da postoji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. U skladu s člankom 7. stavkom 2. i člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe, Komisija je dodijelila ovaj iznos subvencije (brojnik) prema izvoznom prometu predmetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kao primjereni nazivnik jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.

| (116) | Na osnovi prethodno navedenog Komisija je utvrdila da je stopa subvencije s obzirom na ovaj program tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila 0,74 % za Dhunseri. |
| --- | --- |

(116)

Na osnovi prethodno navedenog Komisija je utvrdila da je stopa subvencije s obzirom na ovaj program tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila 0,74 % za Dhunseri.

3.7.6.   Očitovanja o konačnoj objavi

| (117) | U svojim je očitovanjima o konačnoj objavi društvo Dhunseri tvrdilo da je program istekao i da nije ponovno uključen u novi FTP za razdoblje 2015. – 2020. |
| --- | --- |

(117)

U svojim je očitovanjima o konačnoj objavi društvo Dhunseri tvrdilo da je program istekao i da nije ponovno uključen u novi FTP za razdoblje 2015. – 2020.

| (118) | Komisija je potvrdila da program nije ponovno uključen u novi FTP te da u skladu s člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe ne bi trebalo uvesti mjere u pogledu IEIS-a. Komisija je na odgovarajući način izmijenila ukupnu stopu subvencije koja se primjenjuje na društvo Dhunseri. |
| --- | --- |

(118)

Komisija je potvrdila da program nije ponovno uključen u novi FTP te da u skladu s člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe ne bi trebalo uvesti mjere u pogledu IEIS-a. Komisija je na odgovarajući način izmijenila ukupnu stopu subvencije koja se primjenjuje na društvo Dhunseri.

3.8.   Poticaji za istraživanje i razvoj u okviru poreza na dohodak – Income Tax Incentive for Research and Development (ITIRAD)

| (119) | Komisija je utvrdila da se društvo Reliance koristilo ITIRAD-om tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(119)

Komisija je utvrdila da se društvo Reliance koristilo ITIRAD-om tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

3.8.1.   Pravna osnova

| (120) | Detaljni opis ITIRAD-a nalazi se u odjeljku 35.(2.AB) ITA-e. |
| --- | --- |

(120)

Detaljni opis ITIRAD-a nalazi se u odjeljku 35.(2.AB) ITA-e.

3.8.2.   Uvjeti za pristup

| (121) | Društva koja posluju u području biotehnologije ili u području bilo kakve izrade ili proizvodnje bilo kojeg proizvoda ili stvari navedenih na popisu u Jedanaestom prilogu ispunjavaju uvjete za koristi na temelju ovog programa. Program obuhvaća društva koja se bave proizvodnjom PET-a. |
| --- | --- |

(121)

Društva koja posluju u području biotehnologije ili u području bilo kakve izrade ili proizvodnje bilo kojeg proizvoda ili stvari navedenih na popisu u Jedanaestom prilogu ispunjavaju uvjete za koristi na temelju ovog programa. Program obuhvaća društva koja se bave proizvodnjom PET-a.

3.8.3.   Praktična primjena

| (122) | Za svaki izdatak (osim troška zemljišta ili izgradnje) za interne objekte za istraživanje i razvoj koji odobri Ministarstvo za znanstveno i industrijsko istraživanje Vlade Indije, za potrebe poreza na dohodak odobrava se odbitak iznosa jednakog 200 % stvarno nastalih troškova. |
| --- | --- |

(122)

Za svaki izdatak (osim troška zemljišta ili izgradnje) za interne objekte za istraživanje i razvoj koji odobri Ministarstvo za znanstveno i industrijsko istraživanje Vlade Indije, za potrebe poreza na dohodak odobrava se odbitak iznosa jednakog 200 % stvarno nastalih troškova.

3.8.4.   Zaključak o ITIRAD-u

| (123) | ITIRAD-om se predviđaju subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 2. stavka 2. Osnovne uredbe. Porezni odbitak na temelju odjeljka 35.(2.AB) ITA-e predstavlja financijski doprinos Vlade Indije jer smanjuje njezin prihod od poreza na dohodak koji bi inače dospio na naplatu. Nadalje, odbitkom poreza na dohodak društvo ostvaruje korist jer se time poboljšava njegova likvidnost. |
| --- | --- |

(123)

ITIRAD-om se predviđaju subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 2. stavka 2. Osnovne uredbe. Porezni odbitak na temelju odjeljka 35.(2.AB) ITA-e predstavlja financijski doprinos Vlade Indije jer smanjuje njezin prihod od poreza na dohodak koji bi inače dospio na naplatu. Nadalje, odbitkom poreza na dohodak društvo ostvaruje korist jer se time poboljšava njegova likvidnost.

| (124) | Tekstom odjeljka 35.(2.AB) ITA-e dokazuje se da je ITIRAD de iure poseban u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) Osnovne uredbe i da se protiv njega mogu uvesti kompenzacijske mjere. Uvjeti za pristup ovom programu ne određuju se objektivnim kriterijima koji su neutralni u smislu članka 4. stavka 2. točke (b) Osnovne uredbe. Koristi iz ovog programa dostupne su samo određenim industrijama jer Vlada Indije nije omogućila da on bude dostupan svim sektorima. Takva ograničenja predstavljaju posebnost jer kategorija „skupina industrija” u članku 4. stavku 2. Osnovne uredbe jednako opisuje sektorska ograničenja. Ovo ograničenje nije gospodarske prirode niti horizontalne primjene kao ograničenje broja zaposlenika ili veličine poduzeća. |
| --- | --- |

(124)

Tekstom odjeljka 35.(2.AB) ITA-e dokazuje se da je ITIRAD de iure poseban u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) Osnovne uredbe i da se protiv njega mogu uvesti kompenzacijske mjere. Uvjeti za pristup ovom programu ne određuju se objektivnim kriterijima koji su neutralni u smislu članka 4. stavka 2. točke (b) Osnovne uredbe. Koristi iz ovog programa dostupne su samo određenim industrijama jer Vlada Indije nije omogućila da on bude dostupan svim sektorima. Takva ograničenja predstavljaju posebnost jer kategorija „skupina industrija” u članku 4. stavku 2. Osnovne uredbe jednako opisuje sektorska ograničenja. Ovo ograničenje nije gospodarske prirode niti horizontalne primjene kao ograničenje broja zaposlenika ili veličine poduzeća.

3.8.5.   Izračun iznosa subvencije

| (125) | Komisija je izračunala iznos subvencije na temelju razlike između dospjelog poreza na dohodak za razdoblje ispitnog postupka revizije s primjenom odredbe odjeljka 35.(2.AB) ITA-e i bez nje. Ta se subvencija odnosi na svu prodaju predmetnog proizvoda, domaću i izvoznu. Stoga se iznos subvencije (brojnik) dodjeljivao prema prometu društva u vezi s predmetnim proizvodom tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kao primjereni nazivnik u skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(125)

Komisija je izračunala iznos subvencije na temelju razlike između dospjelog poreza na dohodak za razdoblje ispitnog postupka revizije s primjenom odredbe odjeljka 35.(2.AB) ITA-e i bez nje. Ta se subvencija odnosi na svu prodaju predmetnog proizvoda, domaću i izvoznu. Stoga se iznos subvencije (brojnik) dodjeljivao prema prometu društva u vezi s predmetnim proizvodom tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kao primjereni nazivnik u skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe.

| (126) | Na osnovi prethodno navedenog Komisija je utvrdila da je stopa subvencije s obzirom na taj program tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila 0,04 % za Reliance. |
| --- | --- |

(126)

Na osnovi prethodno navedenog Komisija je utvrdila da je stopa subvencije s obzirom na taj program tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila 0,04 % za Reliance.

3.8.6.   Očitovanja o konačnoj objavi

| (127) | U svojim je očitovanjima o konačnoj objavi društvo Reliance tvrdilo da je, usprkos napomeni da se ITIRAD odnosi na svu prodaju predmetnog proizvoda, Komisija upotrijebila samo izvoznu prodaju predmetnog proizvoda kao nazivnik u izračunu stope subvencije za taj program. |
| --- | --- |

(127)

U svojim je očitovanjima o konačnoj objavi društvo Reliance tvrdilo da je, usprkos napomeni da se ITIRAD odnosi na svu prodaju predmetnog proizvoda, Komisija upotrijebila samo izvoznu prodaju predmetnog proizvoda kao nazivnik u izračunu stope subvencije za taj program.

| (128) | Nakon analize tog očitovanja Komisija je na odgovarajući način ponovno izračunala stopu subvencije. Komisija je tako utvrdila da je stopa subvencije s obzirom na taj program tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila 0,01 % za društvo Reliance. |
| --- | --- |

(128)

Nakon analize tog očitovanja Komisija je na odgovarajući način ponovno izračunala stopu subvencije. Komisija je tako utvrdila da je stopa subvencije s obzirom na taj program tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila 0,01 % za društvo Reliance.

3.9.   Program Zapadnog Bengala 1999. – West Bengal Incentive Scheme 1999 (WBIS 1999)

| (129) | Komisija je utvrdila da se društvo Dhunseri koristilo programom WBIS 1999 tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(129)

Komisija je utvrdila da se društvo Dhunseri koristilo programom WBIS 1999 tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

3.9.1.   Pravna osnova

| (130) | Detaljni opis ovog programa kako ga primjenjuje Vlada Zapadnog Bengala utvrđen je u Obavijesti br. 580-CI/H od 22. lipnja 1999. Ministarstva trgovine i industrije Vlade Zapadnog Bengala. |
| --- | --- |

(130)

Detaljni opis ovog programa kako ga primjenjuje Vlada Zapadnog Bengala utvrđen je u Obavijesti br. 580-CI/H od 22. lipnja 1999. Ministarstva trgovine i industrije Vlade Zapadnog Bengala.

3.9.2.   Uvjeti za pristup

| (131) | Društva koja uspostavljaju nova industrijska postrojenja ili znatno proširuju postojeća industrijska postrojenja u zaostalim područjima ispunjavaju uvjete za ostvarivanje koristi prema ovom programu. Međutim, postoji iscrpan popis industrija koje ne ispunjavaju uvjete (negativan popis industrija) kojim se sprječava da društva u nekim područjima poslovanja iskoriste poticaje. |
| --- | --- |

(131)

Društva koja uspostavljaju nova industrijska postrojenja ili znatno proširuju postojeća industrijska postrojenja u zaostalim područjima ispunjavaju uvjete za ostvarivanje koristi prema ovom programu. Međutim, postoji iscrpan popis industrija koje ne ispunjavaju uvjete (negativan popis industrija) kojim se sprječava da društva u nekim područjima poslovanja iskoriste poticaje.

3.9.3.   Praktična primjena

| (132) | Država Zapadni Bengal industrijskim poduzećima koja ispunjavaju uvjete odobrava poticaje u obliku brojnih koristi, uključujući izuzeće od središnjeg poreza na promet („CST”) i otpust središnjeg poreza na dodanu vrijednost („CENVAT”) na prodaju gotovih proizvoda kako bi potaknula industrijski razvitak gospodarski zaostalih državnih područja. |
| --- | --- |

(132)

Država Zapadni Bengal industrijskim poduzećima koja ispunjavaju uvjete odobrava poticaje u obliku brojnih koristi, uključujući izuzeće od središnjeg poreza na promet („CST”) i otpust središnjeg poreza na dodanu vrijednost („CENVAT”) na prodaju gotovih proizvoda kako bi potaknula industrijski razvitak gospodarski zaostalih državnih područja.

| (133) | Prema ovom programu, društva moraju ulagati u zaostala područja. Ta su područja, koja predstavljaju određene teritorijalne jedinice Zapadnog Bengala, raspoređena prema gospodarskom razvitku u različite kategorije, a razvijena su područja istodobno isključena iz primjene programa poticaja. Glavni je kriterij za utvrđivanje iznosa poticaja veličina ulaganja i područje na kojem je poduzeće smješteno ili će biti smješteno. |
| --- | --- |

(133)

Prema ovom programu, društva moraju ulagati u zaostala područja. Ta su područja, koja predstavljaju određene teritorijalne jedinice Zapadnog Bengala, raspoređena prema gospodarskom razvitku u različite kategorije, a razvijena su područja istodobno isključena iz primjene programa poticaja. Glavni je kriterij za utvrđivanje iznosa poticaja veličina ulaganja i područje na kojem je poduzeće smješteno ili će biti smješteno.

3.9.4.   Zaključak o WBIS-u 1999

| (134) | Ovim se programom predviđaju subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. On predstavlja financijski doprinos Vlade Zapadnog Bengala jer se dodijeljenim poticajima, u trenutačnom izuzeću od središnjeg poreza na promet i otpustu središnjeg poreza na dodanu vrijednost na prodaju gotovih proizvoda, smanjuje prihod od poreza koji bi inače dospio na naplatu. Osim toga, tim poticajima društvo ostvaruje korist zato što se njima poboljšava njegova financijska situacija jer se inače dospjeli porezi ne plaćaju. |
| --- | --- |

(134)

Ovim se programom predviđaju subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. On predstavlja financijski doprinos Vlade Zapadnog Bengala jer se dodijeljenim poticajima, u trenutačnom izuzeću od središnjeg poreza na promet i otpustu središnjeg poreza na dodanu vrijednost na prodaju gotovih proizvoda, smanjuje prihod od poreza koji bi inače dospio na naplatu. Osim toga, tim poticajima društvo ostvaruje korist zato što se njima poboljšava njegova financijska situacija jer se inače dospjeli porezi ne plaćaju.

| (135) | Nadalje, taj je program regionalno specifičan u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) i članka 4. stavka 3. Osnovne uredbe jer je dostupan samo određenim društvima koja su ulagala u određena zemljopisna područja unutar jurisdikcije predmetne države. Nije dostupan društvima koja se nalaze izvan tih područja i, osim toga, razina koristi razlikuje se s obzirom na predmetno područje. |
| --- | --- |

(135)

Nadalje, taj je program regionalno specifičan u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) i članka 4. stavka 3. Osnovne uredbe jer je dostupan samo određenim društvima koja su ulagala u određena zemljopisna područja unutar jurisdikcije predmetne države. Nije dostupan društvima koja se nalaze izvan tih područja i, osim toga, razina koristi razlikuje se s obzirom na predmetno područje.

| (136) | Protiv programa WBIS 1999 stoga se mogu uvesti kompenzacijske mjere. |
| --- | --- |

(136)

Protiv programa WBIS 1999 stoga se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

3.9.5.   Izračun iznosa subvencije

| (137) | Komisija je izračunala iznos subvencije na osnovi iznosa poreza na promet i središnjeg poreza na dodanu vrijednost na prodaju gotovih proizvoda koji uobičajeno dospijeva tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, ali koji je ostao neplaćen na temelju tog programa. U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, iznos subvencije (brojnik) dodijeljen je na ukupnu prodaju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kao primjereni nazivnik jer subvencija ne ovisi o izvozu i nije se dodjeljivala u vezi s izrađenim, proizvedenim, izvezenim ili prevezenim količinama. |
| --- | --- |

(137)

Komisija je izračunala iznos subvencije na osnovi iznosa poreza na promet i središnjeg poreza na dodanu vrijednost na prodaju gotovih proizvoda koji uobičajeno dospijeva tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, ali koji je ostao neplaćen na temelju tog programa. U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, iznos subvencije (brojnik) dodijeljen je na ukupnu prodaju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kao primjereni nazivnik jer subvencija ne ovisi o izvozu i nije se dodjeljivala u vezi s izrađenim, proizvedenim, izvezenim ili prevezenim količinama.

| (138) | Na osnovi prethodno navedenog Komisija je utvrdila da je stopa subvencije s obzirom na ovaj program tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila 0,09 % za Dhunseri. |
| --- | --- |

(138)

Na osnovi prethodno navedenog Komisija je utvrdila da je stopa subvencije s obzirom na ovaj program tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila 0,09 % za Dhunseri.

3.9.6.   Istek prava na koristi na temelju programa WBIS 1999

| (139) | Društvo Dhunseri ispunjavalo je uvjete za koristi iz programa tijekom jedanaest godina nakon opsežnog proširenja kapaciteta ispunjavanja uvjeta. To je pravo isteklo i nije obnovljeno u svibnju 2014. Od tog datuma društvo Dhunseri više nema pravo na koristi iz programa. |
| --- | --- |

(139)

Društvo Dhunseri ispunjavalo je uvjete za koristi iz programa tijekom jedanaest godina nakon opsežnog proširenja kapaciteta ispunjavanja uvjeta. To je pravo isteklo i nije obnovljeno u svibnju 2014. Od tog datuma društvo Dhunseri više nema pravo na koristi iz programa.

| (140) | U skladu s člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe ne bi trebalo uvesti mjere u odnosu na taj program subvencija. |
| --- | --- |

(140)

U skladu s člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe ne bi trebalo uvesti mjere u odnosu na taj program subvencija.

4.   IZNOS SUBVENCIJA PROTIV KOJIH SE MOGU UVESTI KOMPENZACIJSKE MJERE

| (141) | Komisija podsjeća da je marža subvencioniranja utvrđena za društvo Dhunseri Uredbom Vijeća (EZ) br. 1645/2005 bila 13,9 % i da je marža subvencioniranja utvrđena za društvo Reliance Uredbom Vijeća (EZ) br. 906/2011 bila 10,7 %. |
| --- | --- |

(141)

Komisija podsjeća da je marža subvencioniranja utvrđena za društvo Dhunseri Uredbom Vijeća (EZ) br. 1645/2005 bila 13,9 % i da je marža subvencioniranja utvrđena za društvo Reliance Uredbom Vijeća (EZ) br. 906/2011 bila 10,7 %.

| (142) | Tijekom trenutačne parcijalne privremene revizije Komisija je utvrdila da je iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere, izraženih ad valorem, 3,2 % za Dhunseri i 6,2 % za Reliance.

  Tablica 1.


  Stope subvencija za pojedinačne programe protiv kojih su uvedene kompenzacijske mjere | AAS | DDS | EPCGS | ITIRAD | UKUPNO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dhunseri | — | 3,27 % | — | — | 3,2 % |
| Reliance | 4,67 % | 1,09 % | 0,43 % | 0,01 % | 6,2 % |

(142)

Tijekom trenutačne parcijalne privremene revizije Komisija je utvrdila da je iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere, izraženih ad valorem, 3,2 % za Dhunseri i 6,2 % za Reliance.

Tablica 1.

Stope subvencija za pojedinačne programe protiv kojih su uvedene kompenzacijske mjere

AAS

DDS

EPCGS

ITIRAD

UKUPNO

Dhunseri

—

3,27 %

—

—

3,2 %

Reliance

4,67 %

1,09 %

0,43 %

0,01 %

6,2 %

| (143) | Komisija podsjeća da se kompenzacijske mjere uvedene na uvoz PET-a iz Indije, koje su trenutačno na snazi, sastoje od specifičnih pristojbi. Komisija je utvrdila da specifične kompenzacijske pristojbe iznose 35,69 EUR po toni za Dhunseri i 69,39 EUR po toni za Reliance. |
| --- | --- |

(143)

Komisija podsjeća da se kompenzacijske mjere uvedene na uvoz PET-a iz Indije, koje su trenutačno na snazi, sastoje od specifičnih pristojbi. Komisija je utvrdila da specifične kompenzacijske pristojbe iznose 35,69 EUR po toni za Dhunseri i 69,39 EUR po toni za Reliance.

5.   TRAJNA PRIRODA PROMIJENJENIH OKOLNOSTI U VEZI SA SUBVENCIONIRANJEM

| (144) | U skladu s člankom 19. stavkom 2. Osnovne uredbe ispitano je jesu li se okolnosti u vezi sa subvencioniranjem znatno promijenile tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(144)

U skladu s člankom 19. stavkom 2. Osnovne uredbe ispitano je jesu li se okolnosti u vezi sa subvencioniranjem znatno promijenile tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

| (145) | Komisija je utvrdila da su tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije podnositelji zahtjeva nastavili ostvarivati koristi od subvencija Vlade Indije protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere. Nadalje, stope subvencija utvrđene tijekom trenutačne revizije niže su od onih utvrđenih Uredbom (EZ) br. 1645/2005 odnosno Uredbom (EZ) br. 906/2011. Nema dokaza da će se ukinuti programi protiv kojih su uvedene kompenzacijske mjere niti da će u bliskoj budućnosti biti uvedeni novi programi. |
| --- | --- |

(145)

Komisija je utvrdila da su tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije podnositelji zahtjeva nastavili ostvarivati koristi od subvencija Vlade Indije protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere. Nadalje, stope subvencija utvrđene tijekom trenutačne revizije niže su od onih utvrđenih Uredbom (EZ) br. 1645/2005 odnosno Uredbom (EZ) br. 906/2011. Nema dokaza da će se ukinuti programi protiv kojih su uvedene kompenzacijske mjere niti da će u bliskoj budućnosti biti uvedeni novi programi.

| (146) | Budući da je dokazano da podnositelji zahtjeva primaju manje subvencioniranja nego ranije i da je vjerojatno da će nastaviti primati subvencije u iznosu manjem od onoga koji je utvrđen u posljednjem ispitnom postupku revizije, zaključuje se da je nastavljanje s postojećim mjerama veće od subvencije protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere i koja nanosi štetu te da razina mjera stoga treba biti izmijenjena kako bi se uzeli u obzir novi nalazi. |
| --- | --- |

(146)

Budući da je dokazano da podnositelji zahtjeva primaju manje subvencioniranja nego ranije i da je vjerojatno da će nastaviti primati subvencije u iznosu manjem od onoga koji je utvrđen u posljednjem ispitnom postupku revizije, zaključuje se da je nastavljanje s postojećim mjerama veće od subvencije protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere i koja nanosi štetu te da razina mjera stoga treba biti izmijenjena kako bi se uzeli u obzir novi nalazi.

6.   PROMJENA IMENA JEDNOG OD PODNOSITELJA ZAHTJEVA

| (147) | Društvo Dhunseri obavijestilo je Komisiju da je 1. travnja 2014., kao rezultat reorganizacije, njegovo ime promijenjeno na Dhunseri Petrochem Limited. |
| --- | --- |

(147)

Društvo Dhunseri obavijestilo je Komisiju da je 1. travnja 2014., kao rezultat reorganizacije, njegovo ime promijenjeno na Dhunseri Petrochem Limited.

| (148) | Društvo je tvrdilo da reorganizacija i promjena imena nemaju bitan utjecaj na trenutačnu reviziju jer je društvo već imalo odjel za čaj i petrokemijski odjel kao dvije odvojene jedinice unutar društva, s dva odvojena računa. |
| --- | --- |

(148)

Društvo je tvrdilo da reorganizacija i promjena imena nemaju bitan utjecaj na trenutačnu reviziju jer je društvo već imalo odjel za čaj i petrokemijski odjel kao dvije odvojene jedinice unutar društva, s dva odvojena računa.

| (149) | Komisija je ispitala dostavljene informacije i zaključila da promjena imena ni na koji način ne utječe na trenutačne nalaze. |
| --- | --- |

(149)

Komisija je ispitala dostavljene informacije i zaključila da promjena imena ni na koji način ne utječe na trenutačne nalaze.

7.   PONUDE ZA PREUZIMANJE CJENOVNE OBVEZE

| (150) | Nakon konačne objave i društvo Dhunseri i društvo Reliance dostavili su ponude za preuzimanje cjenovne obveze. Obje su ponude odbijene jer prirodom subvencioniranja nastaje situacija u kojoj bi se primjenom obveze minimalne uvozne cijene dovelo do povećanog subvencioniranja. To je zbog toga što razina subvencioniranja prema DDS-u, kojom se koriste oba društva, ovisi o vrijednosti FOB proizvoda izvezenih prema tom programu. Nadalje, struktura oba društva i njihovih grupacija učinila bi učinkovito praćenje obveze nepraktičnim. |
| --- | --- |

(150)

Nakon konačne objave i društvo Dhunseri i društvo Reliance dostavili su ponude za preuzimanje cjenovne obveze. Obje su ponude odbijene jer prirodom subvencioniranja nastaje situacija u kojoj bi se primjenom obveze minimalne uvozne cijene dovelo do povećanog subvencioniranja. To je zbog toga što razina subvencioniranja prema DDS-u, kojom se koriste oba društva, ovisi o vrijednosti FOB proizvoda izvezenih prema tom programu. Nadalje, struktura oba društva i njihovih grupacija učinila bi učinkovito praćenje obveze nepraktičnim.

| (151) | Ova je Uredba u skladu s mišljenjem Odbora utvrđenim člankom 15. stavkom 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (13), |
| --- | --- |

(151)

Ova je Uredba u skladu s mišljenjem Odbora utvrđenim člankom 15. stavkom 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (13),

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Relevantni redak u tablici koji se odnosi na Dhunseri Petrochem & Tea Limited u članku 1. stavku 2. Provedbene uredbe (EU) br. 461/2013 zamjenjuje se sljedećim:

| Zemlja | Društvo | Kompenzacijska pristojba (EUR/tona) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| „Indija | Dhunseri Petrochem Limited | 35,69 | A585” |

Zemlja

Društvo

Kompenzacijska pristojba (EUR/tona)

Dodatna oznaka TARIC

„Indija

Dhunseri Petrochem Limited

35,69

A585”

Relevantni redak u tablici koji se odnosi na Reliance Industries Limited u članku 1. stavku 2. Provedbene uredbe (EU) br. 461/2013 zamjenjuje se sljedećim:

| Zemlja | Društvo | Kompenzacijska pristojba (EUR/tona) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| „Indija | Reliance Industries Ltd | 69,39 | A181” |

Zemlja

Društvo

Kompenzacijska pristojba (EUR/tona)

Dodatna oznaka TARIC

„Indija

Reliance Industries Ltd

69,39

A181”

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dan nakon dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 3. kolovoza 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 188, 18.7.2009., str. 93.

1

(2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2603/2000 od 27. studenoga 2000. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe i konačnom ubiranju privremene pristojbe uvedene na uvoz određenog polietilen tereftalata podrijetlom iz Indije, Malezije i Tajlanda i obustavi antisubvencijskog postupka u vezi s uvozom određenog polietilen tereftalata podrijetlom iz Indonezije, Republike Koreje i Tajvana (SL L 301, 30.11.2000., str. 1.).

2

(3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1645/2005 od 6. listopada 2005. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2603/2000 o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz određenog polietilen tereftalata podrijetlom, među ostalim, iz Indije (SL L 266, 11.10.2005., str. 1.).

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 193/2007 od 22. veljače 2007. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz polietilentereftalata (PET) podrijetlom iz Indije, nakon revizije nakon isteka mjera prema članku 18. Uredbe (EZ) br. 2026/97 (SL L 59, 27.2.2007., str. 34.).

4

(5)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1286/2008 od 16. prosinca 2008. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 193/2007 o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz polietilentereftalata podrijetlom iz Indije i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 192/2007 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoze polietilentereftalata podrijetlom iz, među ostalim, Indije (SL L 340, 19.12.2008., str. 1.).

5

(6)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 906/2011 od 2. rujna 2011. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 193/2007 o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz polietilen tereftalata podrijetlom iz Indije i Uredbe (EZ) br. 192/2007 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog polietilen tereftalata podrijetlom, između ostalog, iz Indije (SL L 232, 9.9.2011., str. 19.).

6

(7)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 559/2012 od 26. lipnja 2012. o obustavljanju parcijalne privremene revizije kompenzacijskih mjera na uvoz polietilentereftalata (PET) podrijetlom, među ostalim, iz Indije (SL L 168, 28.6.2012., str. 6.).

7

(8)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 461/2013 od 21. svibnja 2013. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz polietilen tereftalata (PET) podrijetlom iz Indije nakon revizije po isteku mjere prema članku 18. Uredbe (EZ) br. 597/2009 (SL L 137, 23.5.2013., str. 1.).

8

(9)  Odluka Komisije 2000/745/EZ od 29. studenoga 2000. o preuzimanju obveza vezano uz antidampinške i antisubvencijske postupke u vezi s uvozom određenog polietilen tereftalata (PET-a) podrijetlom iz Indije, Indonezije, Malezije, Republike Koreje, Tajvana i Tajlanda (SL L 301, 30.11.2000., str. 88.).

9

(10)  Provedbena odluka Komisije 2014/109/EU оd 4. veljače 2014. o stavljanju izvan snage Odluke 2000/745/EZ o preuzimanju obveza vezano uz antidampinške i antisubvencijske postupke u vezi s uvozom određenog polietilen tereftalata (PET) podrijetlom, među ostalim zemljama, iz Indije (SL L 59, 28.2.2014., str. 35.).

10

(11)  Obavijest o pokretanju postupka parcijalne revizije tijekom važenja kompenzacijskih mjera koje se primjenjuju na uvoz određenog polietilen tereftalata (PET) podrijetlom iz Indije (SL C 171, 6.6.2014., str. 11.).

11

(12)  Obavijest o pokretanju postupka parcijalne revizije tijekom važenja kompenzacijskih mjera koje se primjenjuju na uvoz određenog polietilen tereftalata (PET) podrijetlom iz Indije (SL C 250, 1.8.2014., str. 11.).

12

(13)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (SL L 343, 22.12.2009., str. 51.).

13

---

| 5.8.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 208/30 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 208/30

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1351

оd 4. kolovoza 2015.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 4. kolovoza 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | MA | 152,1 |
| MK | 31,4 |
| ZZ | 91,8 |
| 0707 00 05 | TR | 126,8 |
| ZZ | 126,8 |
| 0709 93 10 | TR | 122,6 |
| ZZ | 122,6 |
| 0805 50 10 | AR | 135,6 |
| BO | 135,7 |
| UY | 132,8 |
| ZA | 138,5 |
| ZZ | 135,7 |
| 0806 10 10 | EG | 259,0 |
| MA | 204,1 |
| TN | 158,2 |
| ZZ | 207,1 |
| 0808 10 80 | AR | 114,0 |
| BR | 79,8 |
| CL | 128,5 |
| NZ | 129,1 |
| US | 112,0 |
| UY | 139,7 |
| ZA | 126,2 |
| ZZ | 118,5 |
| 0808 30 90 | AR | 230,4 |
| CL | 130,8 |
| CN | 89,6 |
| MK | 75,0 |
| NZ | 150,8 |
| TR | 158,2 |
| ZA | 108,1 |
| ZZ | 134,7 |
| 0809 29 00 | TR | 217,7 |
| US | 547,8 |
| ZZ | 382,8 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 80,0 |
| TR | 159,6 |
| ZZ | 119,8 |
| 0809 40 05 | BA | 53,5 |
| MK | 45,1 |
| XS | 66,1 |
| ZZ | 54,9 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

MA

152,1

MK

31,4

ZZ

91,8

0707 00 05

TR

126,8

ZZ

126,8

0709 93 10

TR

122,6

ZZ

122,6

0805 50 10

AR

135,6

BO

135,7

UY

132,8

ZA

138,5

ZZ

135,7

0806 10 10

EG

259,0

MA

204,1

TN

158,2

ZZ

207,1

0808 10 80

AR

114,0

BR

79,8

CL

128,5

NZ

129,1

US

112,0

UY

139,7

ZA

126,2

ZZ

118,5

0808 30 90

AR

230,4

CL

130,8

CN

89,6

MK

75,0

NZ

150,8

TR

158,2

ZA

108,1

ZZ

134,7

0809 29 00

TR

217,7

US

547,8

ZZ

382,8

0809 30 10, 0809 30 90

MK

80,0

TR

159,6

ZZ

119,8

0809 40 05

BA

53,5

MK

45,1

XS

66,1

ZZ

54,9

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

ODLUKE

| 5.8.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 208/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 208/33

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2015/1352

оd 30. srpnja 2015.

o plaćanju u eurima koje izvršava Ujedinjena Kraljevina za određene rashode koji proizlaze iz sektorskog poljoprivrednog zakonodavstva

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 5124)

(Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EEZ) br. 352/78, (EZ) br. 165/94, (EZ) br. 2799/98, (EZ) br. 814/2000, (EZ) br. 1290/2005 i (EZ) br. 485/2008 (1), a posebno njezin članak 108.,

budući da:

| (1) | Člankom 108. Uredbe (EU) br. 1306/2013 zahtjeva se od država članica koje nisu prihvatile euro, a odlučile su platiti rashode koji proizlaze iz sektorskog poljoprivrednog zakonodavstva u eurima, a ne u svojoj nacionalnoj valuti, da poduzmu mjere koje osiguravaju da korištenje eura ne pruža sustavnu prednost u usporedbi s korištenjem nacionalne valute. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 108. Uredbe (EU) br. 1306/2013 zahtjeva se od država članica koje nisu prihvatile euro, a odlučile su platiti rashode koji proizlaze iz sektorskog poljoprivrednog zakonodavstva u eurima, a ne u svojoj nacionalnoj valuti, da poduzmu mjere koje osiguravaju da korištenje eura ne pruža sustavnu prednost u usporedbi s korištenjem nacionalne valute.

| (2) | Odlukom Komisije 2005/443/EZ (2) već su bile odobrene takve mjere o kojima je obavijestila Ujedinjena Kraljevina. |
| --- | --- |

(2)

Odlukom Komisije 2005/443/EZ (2) već su bile odobrene takve mjere o kojima je obavijestila Ujedinjena Kraljevina.

| (3) | Ujedinjena Kraljevina obavijestila je Komisiju 13. travnja 2015. o svojoj namjeri da u eurima, a ne u britanskoj funti, plati rashode u vezi s posebnim programima te da utvrdi mjere koje bi se primijenile u skladu s člankom 108. Uredbe (EU) br. 1306/2013 kako bi se osiguralo da zbog korištenja eura umjesto britanske funte ne dođe do sustavne prednosti. |
| --- | --- |

(3)

Ujedinjena Kraljevina obavijestila je Komisiju 13. travnja 2015. o svojoj namjeri da u eurima, a ne u britanskoj funti, plati rashode u vezi s posebnim programima te da utvrdi mjere koje bi se primijenile u skladu s člankom 108. Uredbe (EU) br. 1306/2013 kako bi se osiguralo da zbog korištenja eura umjesto britanske funte ne dođe do sustavne prednosti.

| (4) | Mjere koje planira Ujedinjena Kraljevina planira provesti mogu se sažeti kako slijedi:






  — | gospodarski subjekti mogu biti plaćeni u eurima u iznosu utvrđenom u zakonodavstvu Unije, |
| --- | --- | --- |

(4)

Mjere koje planira Ujedinjena Kraljevina planira provesti mogu se sažeti kako slijedi:

—

gospodarski subjekti mogu biti plaćeni u eurima u iznosu utvrđenom u zakonodavstvu Unije,

| — | gospodarski subjekti u potpunosti snose tečajni rizik koji proizlazi iz naknadne pretvorbe u funtu, |
| --- | --- |

—

gospodarski subjekti u potpunosti snose tečajni rizik koji proizlazi iz naknadne pretvorbe u funtu,

| — | gospodarski subjekti moraju se obvezati najmanje na godinu dana, |
| --- | --- |

—

gospodarski subjekti moraju se obvezati najmanje na godinu dana,

| — | u pogledu osnovnog plaćanja i ostalih izravnih plaćanja kao što je navedeno u Uredbi (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3), gospodarski subjekti odlučuju se za plaćanje u eurima kada dostave zahtjev kao što je navedeno u članku 13. stavku 1. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 809/2014 (4), |
| --- | --- |

—

u pogledu osnovnog plaćanja i ostalih izravnih plaćanja kao što je navedeno u Uredbi (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3), gospodarski subjekti odlučuju se za plaćanje u eurima kada dostave zahtjev kao što je navedeno u članku 13. stavku 1. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 809/2014 (4),

| — | u pogledu tržišnih mjera u skladu s Uredbom (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) te s Uredbom Vijeća (EU) br. 1370/2013 (6), gospodarski subjekti moraju biti odobreni najmanje tri mjeseca unaprijed kako bi bili plaćeni u eurima; za povlačenje iz sporazuma otkazni je rok tri mjeseca; nova plaćanja u eurima u tom su slučaju moguća nakon isteka roka od godine dana. |
| --- | --- |

—

u pogledu tržišnih mjera u skladu s Uredbom (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) te s Uredbom Vijeća (EU) br. 1370/2013 (6), gospodarski subjekti moraju biti odobreni najmanje tri mjeseca unaprijed kako bi bili plaćeni u eurima; za povlačenje iz sporazuma otkazni je rok tri mjeseca; nova plaćanja u eurima u tom su slučaju moguća nakon isteka roka od godine dana.

| (5) | Te su mjere u skladu s ciljevima određenima u Uredbi (EU) br. 1306/2013, posebice kako bi se spriječila sustavna prednost koja proizlazi iz korištenja eura umjesto nacionalne valute. Stoga bi ih trebalo odobriti. |
| --- | --- |

(5)

Te su mjere u skladu s ciljevima određenima u Uredbi (EU) br. 1306/2013, posebice kako bi se spriječila sustavna prednost koja proizlazi iz korištenja eura umjesto nacionalne valute. Stoga bi ih trebalo odobriti.

| (6) | Iz tog razloga, Odluku br. 2005/443/EZ trebalo bi staviti izvan snage i zamijeniti je ovom Odlukom, |
| --- | --- |

(6)

Iz tog razloga, Odluku br. 2005/443/EZ trebalo bi staviti izvan snage i zamijeniti je ovom Odlukom,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Odobravaju se mjere o kojima je obavijestila Ujedinjena Kraljevina 13. travnja 2015. u pogledu plaćanja u eurima rashoda koji proizlaze iz sektorskog poljoprivrednog zakonodavstva navedenih u Prilogu i ako je primjenjivo svi delegirani ili provedbeni akti doneseni na temelju tih instrumenata.

Članak 2.

Odluka 2005/443/EZ stavlja se izvan snage.

Članak 3.

Ova je Odluka upućena Ujedinjenoj Kraljevini Velike Britanije i Sjeverne Irske.

Sastavljeno u Bruxellesu 30. srpnja 2015.

Za Komisiju

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 549.

1

(2)  Odluka Komisije 2005/443/EZ od 14. lipnja 2005. o plaćanju u eurima koje izvršava Ujedinjena Kraljevina za određene rashode koji proizlaze iz pravnih instrumenata koji se odnose na zajedničku poljoprivrednu politiku (SL L 153, 16.6.2005., str. 33.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 637/2008 i Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 (SL L 347, 20.12.2013., str. 608.).

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 809/2014 оd 17. srpnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu integriranog administrativnog i kontrolnog sustava, mjera ruralnog razvoja i višestruke sukladnosti (SL L 227, 31.7.2014., str. 69.).

4

(5)  Uredba (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (SL L 347, 20.12.2013., str. 671.).

5

(6)  Uredba Vijeća (EU) br. 1370/2013 od 16. prosinca 2013. o utvrđivanju mjera za određivanje određenih potpora i subvencija vezanih uz zajedničku organizaciju tržišta poljoprivrednih proizvoda (SL L 346, 20.12.2013., str. 12.).

6

---

PRILOG

MJERE IZRAŽENE I PLATIVE U EURIMA

| Program | Uredba |
| --- | --- |
| Programi izravnih plaćanja | Uredba (EU) br. 1307/2013 |
| Otkup govedine | Uredba (EU) br. 1308/2013
  Uredba (EU) br. 1370/2013 |
| Otkup žitarica |
| Otkup maslaca |
| Otkup obranog mlijeka u prahu |
| Potpora za privatno skladištenje govedine |
| Potpora za privatno skladištenje maslaca |
| Potpora za privatno skladištenje sira |
| Potpora za privatno skladištenje vlakna lana |
| Potpora za privatno skladištenje maslinovog ulja |
| Potpora za privatno skladištenje svinjskog mesa |
| Potpora za privatno skladištenje ovčjeg i kozjeg mesa |
| Potpora za privatno skladištenje obranog mlijeka u prahu |
| Potpora za privatno skladištenje bijelog šećera |
| Potpora za opskrbu djece mlijekom i mliječnim proizvodima |
| Izvozne subvencije |
| Izvozne subvencije za prerađene poljoprivredne proizvode i robu koja nije navedena u Prilogu I. UFEU-u | Uredba (EU) br. 510/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (1)

  Uredba (EU) br. 1370/2013 |

Program

Uredba

Programi izravnih plaćanja

Uredba (EU) br. 1307/2013

Otkup govedine

Uredba (EU) br. 1308/2013

Uredba (EU) br. 1370/2013

Otkup žitarica

Otkup maslaca

Otkup obranog mlijeka u prahu

Potpora za privatno skladištenje govedine

Potpora za privatno skladištenje maslaca

Potpora za privatno skladištenje sira

Potpora za privatno skladištenje vlakna lana

Potpora za privatno skladištenje maslinovog ulja

Potpora za privatno skladištenje svinjskog mesa

Potpora za privatno skladištenje ovčjeg i kozjeg mesa

Potpora za privatno skladištenje obranog mlijeka u prahu

Potpora za privatno skladištenje bijelog šećera

Potpora za opskrbu djece mlijekom i mliječnim proizvodima

Izvozne subvencije

Izvozne subvencije za prerađene poljoprivredne proizvode i robu koja nije navedena u Prilogu I. UFEU-u

Uredba (EU) br. 510/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (1)

Uredba (EU) br. 1370/2013

---

(1)  SL L 150, 20.5.2014., str. 1.

---

| 5.8.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 208/36 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 208/36

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2015/1353

оd 3. kolovoza 2015.

o izmjeni Priloga II. Odluci 2007/777/EZ u pogledu unosa za Južnu Afriku na popisu trećih zemalja ili njihovih dijelova iz kojih je odobreno unošenje mesnih proizvoda i obrađenih želudaca, mjehura i crijeva u Uniju u vezi s visokopatogenom influencom ptica

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 5290)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2002/99/EZ od 16. prosinca 2002. o utvrđivanju zdravstvenih pravila za životinje kojima se uređuje proizvodnja, prerada, stavljanje u promet i unošenje proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi (1), a posebno njezin članak 8. uvodnu rečenicu, članak 8. točku 1. prvi podstavak, članak 8. točku 4. i članak 9. stavak 4. točku (c),

budući da:

| (1) | Odlukom Komisije 2007/777/EZ (2) utvrđuju se pravila za zdravlje životinja i javno zdravlje za uvoz u Uniju te provoz kroz Uniju i skladištenje u Uniji pošiljaka mesnih proizvoda i obrađenih želudaca, mjehura i crijeva („proizvodi”). |
| --- | --- |

(1)

Odlukom Komisije 2007/777/EZ (2) utvrđuju se pravila za zdravlje životinja i javno zdravlje za uvoz u Uniju te provoz kroz Uniju i skladištenje u Uniji pošiljaka mesnih proizvoda i obrađenih želudaca, mjehura i crijeva („proizvodi”).

| (2) | U dijelovima 2. i 3. Priloga II. Odluci 2007/777/EZ utvrđen je popis trećih zemalja ili njihovih dijelova iz kojih je odobreno unošenje proizvoda u Uniju uz uvjet da su proizvodi podvrgnuti odgovarajućim obradama iz dijela 4. tog Priloga. |
| --- | --- |

(2)

U dijelovima 2. i 3. Priloga II. Odluci 2007/777/EZ utvrđen je popis trećih zemalja ili njihovih dijelova iz kojih je odobreno unošenje proizvoda u Uniju uz uvjet da su proizvodi podvrgnuti odgovarajućim obradama iz dijela 4. tog Priloga.

| (3) | Južna Afrika navedena je u dijelovima 2. i 3. Priloga II. Odluci 2007/777/EZ kao treća zemlja iz koje je odobren uvoz u Uniju i provoz kroz nju proizvoda dobivenih od peradi, farmski uzgojene pernate divljači, bezgrebenki i divljih ptica za cijelo njezino državno područje. |
| --- | --- |

(3)

Južna Afrika navedena je u dijelovima 2. i 3. Priloga II. Odluci 2007/777/EZ kao treća zemlja iz koje je odobren uvoz u Uniju i provoz kroz nju proizvoda dobivenih od peradi, farmski uzgojene pernate divljači, bezgrebenki i divljih ptica za cijelo njezino državno područje.

| (4) | Nakon izbijanja visokopatogene influence ptica podtipa H5N2 na državnom području Južne Afrike u travnju 2011., Odluka 2007/777/EZ izmijenjena je Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 536/2011 (3) kako bi se odobrilo unošenje svih navedenih proizvoda iz Južne Afrike u Uniju tek nakon što ih se podvrgne obradi „D” kako je utvrđena u dijelu 4. Priloga II. Odluci 2007/777/EZ, a kojom se inaktivira mogući prisutni virus u proizvodu. U vezi s razvojem situacije u pogledu bolesti, donesene su provedbene uredbe Komisije (EU) br. 991/2011 (4) i (EU) 110/2012 (5). |
| --- | --- |

(4)

Nakon izbijanja visokopatogene influence ptica podtipa H5N2 na državnom području Južne Afrike u travnju 2011., Odluka 2007/777/EZ izmijenjena je Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 536/2011 (3) kako bi se odobrilo unošenje svih navedenih proizvoda iz Južne Afrike u Uniju tek nakon što ih se podvrgne obradi „D” kako je utvrđena u dijelu 4. Priloga II. Odluci 2007/777/EZ, a kojom se inaktivira mogući prisutni virus u proizvodu. U vezi s razvojem situacije u pogledu bolesti, donesene su provedbene uredbe Komisije (EU) br. 991/2011 (4) i (EU) 110/2012 (5).

| (5) | Južna Afrika dostavila je 2. ožujka 2015. podatke o stanju u pogledu visokopatogene influence ptica i izjavila da na čitavom njezinom državnom teritoriju nema te bolesti. |
| --- | --- |

(5)

Južna Afrika dostavila je 2. ožujka 2015. podatke o stanju u pogledu visokopatogene influence ptica i izjavila da na čitavom njezinom državnom teritoriju nema te bolesti.

| (6) | Komisija je sada ocijenila te podatke. Na temelju te ocjene i jamstva koja je pružila Južna Afrika, primjereno je izmijeniti propisanu obradu za proizvode obuhvaćene Odlukom 2007/777/EZ kako bi se u obzir uzelo povoljno stanje u pogledu te bolesti. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je sada ocijenila te podatke. Na temelju te ocjene i jamstva koja je pružila Južna Afrika, primjereno je izmijeniti propisanu obradu za proizvode obuhvaćene Odlukom 2007/777/EZ kako bi se u obzir uzelo povoljno stanje u pogledu te bolesti.

| (7) | Dijelove 2. i 3. Priloga II. Odluci 2007/777/EZ stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(7)

Dijelove 2. i 3. Priloga II. Odluci 2007/777/EZ stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti.

| (8) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(8)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Prilog II. Odluci 2007/777/EZ mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena državama članicama

Sastavljeno u Bruxellesu 3. kolovoza 2015.

Za Komisiju

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  SL L 18, 23.1.2003., str. 11.

1

(2)  Odluka Komisije 2007/777/EZ od 29. studenoga 2007. o utvrđivanju uvjeta za zdravlje životinja i javno zdravlje te obrazaca certifikata za uvoz iz trećih zemalja određenih mesnih proizvoda i obrađenih želudaca, mjehura i crijeva za prehranu ljudi i o stavljanju izvan snage Odluke 2005/432/EZ (SL L 312, 30.11.2007., str. 49.).

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 536/2011 od 1. lipnja 2011. o izmjeni Priloga II. Odluci 2007/777/EZ i Priloga I. Uredbi (EZ) br. 798/2008 vezano uz unose za Južnu Afriku na popisima trećih zemalja ili njihovih dijelova (SL L 147, 2.6.2011., str. 1.).

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 991/2011 od 5. listopada 2011. o izmjeni Priloga II. Odluci 2007/777/EZ i Priloga I. Uredbi (EZ) br. 798/2008 u pogledu unosa za Južnu Afriku na popisima trećih zemalja ili njihovih dijelova u vezi s visokopatogenom influencom ptica (SL L 261, 6.10.2011., str. 19.)

4

(5)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 110/2012 od 9. veljače 2012. o izmjeni Priloga II. Odluci 2007/777/EZ i Priloga I. Uredbi (EZ) br. 798/2008 vezano uz unose za Južnu Afriku na popisima trećih zemalja ili njihovih dijelova (SL L 37, 10.2.2012., str. 50.).

5

---

PRILOG

Prilog II. Odluci 2007/777/EZ mijenja se kako slijedi:

| 1. | u dijelu 2. unos za Južnu Afriku zamjenjuje se sljedećim:



















  „ZA | Južna Afrika | C | C | C | A | D | A | A | C | C | A | A | D | XXX” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

u dijelu 2. unos za Južnu Afriku zamjenjuje se sljedećim:

„ZA

Južna Afrika

C

C

C

A

D

A

A

C

C

A

A

D

XXX”

| 2. | u dijelu 3. unos za Južnu Afriku zamjenjuje se sljedećim:



















  „ZA | Južna Afrika | XXX | XXX | XXX | XXX | E | E | A | XXX | XXX | A | A | E | XXX |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Južna Afrika ZA-1 | E | E | XXX | XXX | E | E | A | E | XXX | A | A | E | XXX” |

2.

u dijelu 3. unos za Južnu Afriku zamjenjuje se sljedećim:

„ZA

Južna Afrika

XXX

XXX

XXX

XXX

E

E

A

XXX

XXX

A

A

E

XXX

Južna Afrika ZA-1

E

E

XXX

XXX

E

E

A

E

XXX

A

A

E

XXX”

---

AKTI KOJE DONOSE TIJELA STVORENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

| 5.8.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 208/39 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 208/39

---

ODLUKA br. 44/2015 ZAJEDNIČKOG ODBORA OSNOVANOG NA TEMELJU SPORAZUMA O UZAJAMNOM PRIZNAVANJU IZMEĐU EUROPSKE ZAJEDNICE I SJEDINJENIH AMERIČKIH DRŽAVA

od 15. srpnja 2015.

koja se odnosi na uvrštenje tijela za ocjenjivanje sukladnosti na popis u okviru Sektorskog priloga za elektromagnetsku kompatibilnost [2015/1354]

ZAJEDNIČKI ODBOR,

uzimajući u obzir Sporazum o uzajamnom priznavanju između Europske zajednice i Sjedinjenih Američkih Država, a posebno članke 7. i 14.,

budući da Zajednički odbor treba donijeti odluku o uvrštenju tijela za ocjenjivanje sukladnosti u Sektorski prilog,

ODLUČIO JE:

| 1. | Tijelo za ocjenjivanje sukladnosti iz Dodatka A uvrštava se na popis tijela za ocjenjivanje sukladnosti iz stupca „Pristup EZ-a na tržište SAD-a” u odjeljku V. Sektorskog priloga za elektromagnetsku kompatibilnost. |
| --- | --- |

1.

Tijelo za ocjenjivanje sukladnosti iz Dodatka A uvrštava se na popis tijela za ocjenjivanje sukladnosti iz stupca „Pristup EZ-a na tržište SAD-a” u odjeljku V. Sektorskog priloga za elektromagnetsku kompatibilnost.

| 2. | Stranke su se dogovorile o određenom području primjene popisa tijela za ocjenjivanje sukladnosti iz Dodatka A u pogledu proizvoda i postupaka za ocjenjivanje sukladnosti te su nadležne za njegovo održavanje. |
| --- | --- |

2.

Stranke su se dogovorile o određenom području primjene popisa tijela za ocjenjivanje sukladnosti iz Dodatka A u pogledu proizvoda i postupaka za ocjenjivanje sukladnosti te su nadležne za njegovo održavanje.

Ovu Odluku, sastavljenu u dva primjerka, potpisuju predstavnici Zajedničkog odbora koji su ovlašteni djelovati u ime stranaka za potrebe izmjene Sporazuma. Ova Odluka stupa na snagu od datuma zadnjeg potpisa.

U ime Sjedinjenih Američkih Država

James SANFORD

Potpisano u Washingtonu 7. srpnja 2015.

U ime Europske unije

Fernando PERREAU DE PINNINCK

Potpisano u Bruxellesu 15. srpnja 2015.

---

Dodatak A

Tijelo EZ-a za ocjenjivanje sukladnosti uvršteno na popis tijela za ocjenjivanje sukladnosti iz stupca „Pristup EZ-a na tržište SAD-a” u odjeljku V. Sektorskog priloga za elektromagnetsku kompatibilnost

| INTEL MOBILE COMMUNICATIONS France S.A.S. |
| --- |
| 425 Rue de Goa, Le Cargo Bat. B6 |
| Zone des 3 Moulins |
| Antibes, 06600 |
| FRANCUSKA |

INTEL MOBILE COMMUNICATIONS France S.A.S.

425 Rue de Goa, Le Cargo Bat. B6

Zone des 3 Moulins

Antibes, 06600

FRANCUSKA

---