# Euroopan unionin C 314/2015

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 314 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 58. vuosikerta23. syyskuu 2015 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 314

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

58. vuosikerta23. syyskuu 2015

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2015/C 314/01 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.7541 – IAG / Aer Lingus) (
  1
  ) | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2015/C 314/01

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.7541 – IAG / Aer Lingus) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2015/C 314/02 | Euron kurssi | 2 |
| 2015/C 314/03 | Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 9. lokakuuta 2014 antama lausunto alustavasta päätösluonnoksesta asiassa AT.39523 – Slovak Telekom – Esittelijä: Belgia | 3 |
| 2015/C 314/04 | Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus – Slovak Telekom (AT.39523) | 4 |
| 2015/C 314/05 | Tiivistelmä komission päätöksestä, annettu 15 päivänä lokakuuta 2014, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 102 artiklan ja ETA-sopimuksen 54 artiklan mukaisesta menettelystä (Asia AT.39523 – Slovak Telekom) (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 7465 lopullinen) | 7 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2015/C 314/02

Euron kurssi

2

2015/C 314/03

Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 9. lokakuuta 2014 antama lausunto alustavasta päätösluonnoksesta asiassa AT.39523 – Slovak Telekom – Esittelijä: Belgia

3

2015/C 314/04

Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus – Slovak Telekom (AT.39523)

4

2015/C 314/05

Tiivistelmä komission päätöksestä, annettu 15 päivänä lokakuuta 2014, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 102 artiklan ja ETA-sopimuksen 54 artiklan mukaisesta menettelystä (Asia AT.39523 – Slovak Telekom) (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 7465 lopullinen)

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 7465 lopullinen)

7

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2015/C 314/06 | Ilmoitus tuojille – Lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden tuonti Euroopan unioniin alueellisiin kumulaatioryhmiin I ja III kuuluvista GSP-järjestelmän edunsaajamaista | 11 |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2015/C 314/07 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.7769 – Gilde Fund IV / Parcom Fund IV / Koninklijke Ten Cate) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 12 |

V   Ilmoitukset

YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2015/C 314/06

Ilmoitus tuojille – Lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden tuonti Euroopan unioniin alueellisiin kumulaatioryhmiin I ja III kuuluvista GSP-järjestelmän edunsaajamaista

11

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2015/C 314/07

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.7769 – Gilde Fund IV / Parcom Fund IV / Koninklijke Ten Cate) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

12

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 23.9.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 314/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 314/1

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.7541 – IAG / Aer Lingus)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2015/C 314/01)

Komissio päätti 14. heinäkuuta 2015 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan yhdessä 6 artiklan 2 kohdan kanssa. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot; |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot;

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32015M7541. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32015M7541. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 23.9.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 314/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 314/2

---

Euron kurssi (1)

22. syyskuuta 2015

(2015/C 314/02)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,1155 |
| JPY | Japanin jeniä | 133,75 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4602 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,72230 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,3412 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,0860 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 9,2145 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 27,057 |
| HUF | Unkarin forinttia | 310,55 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,1970 |
| RON | Romanian leuta | 4,4225 |
| TRY | Turkin liiraa | 3,3881 |
| AUD | Australian dollaria | 1,5732 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4804 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,6451 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,7715 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,5817 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 322,15 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 15,2542 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,1129 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,6235 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 16 257,25 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,8017 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 52,041 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 73,9790 |
| THB | Thaimaan bahtia | 40,164 |
| BRL | Brasilian realia | 4,4809 |
| MXN | Meksikon pesoa | 18,7248 |
| INR | Intian rupiaa | 73,5068 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,1155

JPY

Japanin jeniä

133,75

DKK

Tanskan kruunua

7,4602

GBP

Englannin puntaa

0,72230

SEK

Ruotsin kruunua

9,3412

CHF

Sveitsin frangia

1,0860

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

9,2145

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

27,057

HUF

Unkarin forinttia

310,55

PLN

Puolan zlotya

4,1970

RON

Romanian leuta

4,4225

TRY

Turkin liiraa

3,3881

AUD

Australian dollaria

1,5732

CAD

Kanadan dollaria

1,4804

HKD

Hongkongin dollaria

8,6451

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,7715

SGD

Singaporen dollaria

1,5817

KRW

Etelä-Korean wonia

1 322,15

ZAR

Etelä-Afrikan randia

15,2542

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,1129

HRK

Kroatian kunaa

7,6235

IDR

Indonesian rupiaa

16 257,25

MYR

Malesian ringgitiä

4,8017

PHP

Filippiinien pesoa

52,041

RUB

Venäjän ruplaa

73,9790

THB

Thaimaan bahtia

40,164

BRL

Brasilian realia

4,4809

MXN

Meksikon pesoa

18,7248

INR

Intian rupiaa

73,5068

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 23.9.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 314/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 314/3

---

Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 9. lokakuuta 2014 antama lausunto alustavasta päätösluonnoksesta asiassa AT.39523 – Slovak Telekom

Esittelijä: Belgia

(2015/C 314/03)

I

| 1. | Neuvoa-antavan komitean enemmistö yhtyy Euroopan komission esittämään määritelmään merkityksellisistä markkinoista, joihin sisältyvät






  — | tilaajayhteyksien eriyttäminen laajakaistatukkumarkkinoilla; sekä |
| --- | --- | --- |

1.

Neuvoa-antavan komitean enemmistö yhtyy Euroopan komission esittämään määritelmään merkityksellisistä markkinoista, joihin sisältyvät

—

tilaajayhteyksien eriyttäminen laajakaistatukkumarkkinoilla; sekä

| — | vähittäismassamarkkinat kiinteän laajakaistaverkon palvelujen osalta.
  Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa. |
| --- | --- |

—

vähittäismassamarkkinat kiinteän laajakaistaverkon palvelujen osalta.

Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa.

| 2. | Neuvoa-antavan komitean enemmistö on samaa mieltä komission kanssa siitä, että merkitykselliset maantieteelliset markkinat kattavat Slovakian koko alueen. Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa. |
| --- | --- |

2.

Neuvoa-antavan komitean enemmistö on samaa mieltä komission kanssa siitä, että merkitykselliset maantieteelliset markkinat kattavat Slovakian koko alueen. Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa.

| 3. | Neuvoa-antavan komitean enemmistö on komission kanssa samaa mieltä siitä, että Slovak Telekomilla oli ainakin 12. elokuuta 2005 ja 31. joulukuuta 2010 välisenä aikana määräävä markkina-asema kyseisillä tukkumarkkinoilla. Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa. |
| --- | --- |

3.

Neuvoa-antavan komitean enemmistö on komission kanssa samaa mieltä siitä, että Slovak Telekomilla oli ainakin 12. elokuuta 2005 ja 31. joulukuuta 2010 välisenä aikana määräävä markkina-asema kyseisillä tukkumarkkinoilla. Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa.

| 4. | Neuvoa-antavan komitean enemmistö on komission kanssa samaa mieltä siitä, että Slovak Telekomilla oli ainakin 12. elokuuta 2005 ja 31. joulukuuta 2010 välisenä aikana määräävä markkina-asema kyseisillä vähittäismarkkinoilla. Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa. |
| --- | --- |

4.

Neuvoa-antavan komitean enemmistö on komission kanssa samaa mieltä siitä, että Slovak Telekomilla oli ainakin 12. elokuuta 2005 ja 31. joulukuuta 2010 välisenä aikana määräävä markkina-asema kyseisillä vähittäismarkkinoilla. Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa.

| 5. | Neuvoa-antavan komitean enemmistö on samaa mieltä komission kanssa siitä, että Slovak Telekom käytti väärin määräävää markkina-asemaansa merkityksellisillä markkinoilla kieltäytymällä tarjoamasta tukkutuotteitaan vaihtoehtoisille operaattoreille 12. elokuuta 2005 ja 31. joulukuuta 2010 välisenä aikana. Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa. |
| --- | --- |

5.

Neuvoa-antavan komitean enemmistö on samaa mieltä komission kanssa siitä, että Slovak Telekom käytti väärin määräävää markkina-asemaansa merkityksellisillä markkinoilla kieltäytymällä tarjoamasta tukkutuotteitaan vaihtoehtoisille operaattoreille 12. elokuuta 2005 ja 31. joulukuuta 2010 välisenä aikana. Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa.

| 6. | Neuvoa-antavan komitean enemmistö on samaa mieltä komission kanssa siitä, että Slovak Telekom käytti väärin määräävää markkina-asemaansa soveltamalla hintaruuvia tukku- ja vähittäishintojensa välillä 12. elokuuta 2005 ja 31. joulukuuta 2010 välisenä aikana. Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa. |
| --- | --- |

6.

Neuvoa-antavan komitean enemmistö on samaa mieltä komission kanssa siitä, että Slovak Telekom käytti väärin määräävää markkina-asemaansa soveltamalla hintaruuvia tukku- ja vähittäishintojensa välillä 12. elokuuta 2005 ja 31. joulukuuta 2010 välisenä aikana. Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa.

| 7. | Neuvoa-antavan komitean enemmistö on samaa mieltä siitä, että Slovak Telekomin kilpailunvastaiset käytännöt voivat vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 102 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa. |
| --- | --- |

7.

Neuvoa-antavan komitean enemmistö on samaa mieltä siitä, että Slovak Telekomin kilpailunvastaiset käytännöt voivat vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 102 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa.

II

| 1. | Neuvoa-antavan komitean enemmistö on komission kanssa samaa mieltä siitä, että Slovak Telekomille ja Deutsche Telekomille olisi määrättävä sakko. Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa. |
| --- | --- |

1.

Neuvoa-antavan komitean enemmistö on komission kanssa samaa mieltä siitä, että Slovak Telekomille ja Deutsche Telekomille olisi määrättävä sakko. Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa.

| 2. | Neuvoa-antavan komitean enemmistö on komission kanssa samaa mieltä siitä, että sakon suuruutta laskettaessa rikkomisen kesto on 5 vuotta ja 4 kuukautta. Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa. |
| --- | --- |

2.

Neuvoa-antavan komitean enemmistö on komission kanssa samaa mieltä siitä, että sakon suuruutta laskettaessa rikkomisen kesto on 5 vuotta ja 4 kuukautta. Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa.

| 3. | Neuvoa-antavan komitean enemmistö on komission kanssa samaa mieltä sakon perusmäärästä. Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa. |
| --- | --- |

3.

Neuvoa-antavan komitean enemmistö on komission kanssa samaa mieltä sakon perusmäärästä. Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa.

| 4. | Neuvoa-antavan komitean enemmistö on komission kanssa samaa mieltä siitä, että asiassa on raskauttavia seikkoja, jotka olisi otettava huomioon (rikkomuksen uusiminen). Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa. |
| --- | --- |

4.

Neuvoa-antavan komitean enemmistö on komission kanssa samaa mieltä siitä, että asiassa on raskauttavia seikkoja, jotka olisi otettava huomioon (rikkomuksen uusiminen). Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa.

| 5. | Neuvoa-antavan komitean enemmistö on samaa mieltä siitä, että sakkoa on korotettava, jotta sillä olisi ennaltaehkäisevä vaikutus. Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa. |
| --- | --- |

5.

Neuvoa-antavan komitean enemmistö on samaa mieltä siitä, että sakkoa on korotettava, jotta sillä olisi ennaltaehkäisevä vaikutus. Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa.

| 6. | Neuvoa-antavan komitean enemmistö on komission kanssa samaa mieltä sakon lopullisesta määrästä. Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa. |
| --- | --- |

6.

Neuvoa-antavan komitean enemmistö on komission kanssa samaa mieltä sakon lopullisesta määrästä. Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa.

| 7. | Neuvoa-antavan komitean enemmistö suosittelee tämän lausunnon julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa. |
| --- | --- |

7.

Neuvoa-antavan komitean enemmistö suosittelee tämän lausunnon julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa.

---

| 23.9.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 314/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 314/4

---

Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus (1)

Slovak Telekom

(AT.39523)

(2015/C 314/04)

I   JOHDANTO

| (1) | Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan tehtävässä toimi tässä asiassa alun perin Michael Albers. Hän järjesti suullisen kuulemisen ja toimitti välikertomuksen toimivaltaiselle komission jäsenelle päätöksen 2011/695/EU 14 artiklan mukaisesti. Olen hoitanut tätä asiaa 16. lokakuuta 2013 lähtien Michael Albersin lähdettyä komissiosta. |
| --- | --- |

(1)

Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan tehtävässä toimi tässä asiassa alun perin Michael Albers. Hän järjesti suullisen kuulemisen ja toimitti välikertomuksen toimivaltaiselle komission jäsenelle päätöksen 2011/695/EU 14 artiklan mukaisesti. Olen hoitanut tätä asiaa 16. lokakuuta 2013 lähtien Michael Albersin lähdettyä komissiosta.

| (2) | Tämä kertomus perustuu näin ollen edellisen kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan tekemiin havaintoihin menettelyn niiden vaiheiden osalta, jotka toteutettiin ennen nimittämistäni. |
| --- | --- |

(2)

Tämä kertomus perustuu näin ollen edellisen kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan tekemiin havaintoihin menettelyn niiden vaiheiden osalta, jotka toteutettiin ennen nimittämistäni.

II   MENETTELY

1.   Tutkintavaihe

| (3) | Komissio pani menettelyn vireille viran puolesta kesäkuussa 2008 sen jälkeen, kun ilmeni merkkejä laajakaistan vähäisestä levinneisyydestä ja viivästyneestä triple play -palveluiden käynnistymisestä Slovakian tasavallassa. Slovak Telekomin (jäljempänä ’ST’) toimitiloissa tehtiin ensimmäinen tarkastus 13.–15. tammikuuta 2009 ja toinen tarkastus 13. ja 14. heinäkuuta 2009. Menettely aloitettiin virallisesti ST:tä vastaan 8. huhtikuuta 2009 ja Deutsche Telekomia (jäljempänä ’DT’) vastaan 13. joulukuuta 2010. |
| --- | --- |

(3)

Komissio pani menettelyn vireille viran puolesta kesäkuussa 2008 sen jälkeen, kun ilmeni merkkejä laajakaistan vähäisestä levinneisyydestä ja viivästyneestä triple play -palveluiden käynnistymisestä Slovakian tasavallassa. Slovak Telekomin (jäljempänä ’ST’) toimitiloissa tehtiin ensimmäinen tarkastus 13.–15. tammikuuta 2009 ja toinen tarkastus 13. ja 14. heinäkuuta 2009. Menettely aloitettiin virallisesti ST:tä vastaan 8. huhtikuuta 2009 ja Deutsche Telekomia (jäljempänä ’DT’) vastaan 13. joulukuuta 2010.

| (4) | ST nosti kanteen kahden sellaisen komission tietopyynnön kumoamiseksi, jotka koskivat tietoja ajalta ennen Slovakian tasavallan liittymistä Euroopan unioniin (eli ennen 1. toukokuuta 2004), sillä perusteella, että komissiolla ei ollut toimivaltaa pyytää ja käyttää tällaisia tietoja. Unionin yleinen tuomioistuin hylkäsi molemmat ST:n kanteet (2). |
| --- | --- |

(4)

ST nosti kanteen kahden sellaisen komission tietopyynnön kumoamiseksi, jotka koskivat tietoja ajalta ennen Slovakian tasavallan liittymistä Euroopan unioniin (eli ennen 1. toukokuuta 2004), sillä perusteella, että komissiolla ei ollut toimivaltaa pyytää ja käyttää tällaisia tietoja. Unionin yleinen tuomioistuin hylkäsi molemmat ST:n kanteet (2).

2.   Väitetiedoksianto

| (5) | ST:lle ja DT:lle osoitettu väitetiedoksianto hyväksyttiin 7. toukokuuta 2012. Väitetiedoksiannossa komissio katsoi alustavasti, että ST oli käyttänyt väärin määräävää markkina-asemaansa laajakaistatukkumarkkinoilla seuraavilla toimillaan: i) kieltäytyminen palvelun suorittamisesta ja hintaruuvin käyttäminen tilaajayhteyksien eriyttämisessä 12. elokuuta 2005 lähtien; ii) hintaruuvin käyttäminen ja kieltäytyminen palvelun suorittamisesta aluetason laajakaistatukkumarkkinoilla 6. kesäkuuta 2007 lähtien; ja iii) hintaruuvin käyttäminen kansallisen tason laajakaistatukkumarkkinoilla 1. toukokuuta 2004 lähtien. Komissio katsoi väitetiedoksiannossaan alustavasti, että ST:n toimet rikkoivat SEUT-sopimuksen 102 artiklaa ja että rikkomus oli alkanut 1. toukokuuta 2004 ja jatkui väitetiedoksiannon toimittamisen aikaan. Lisäksi väitetiedoksiannossa katsottiin alustavasti, että koska DT oli ST:n emoyhtiö ja sillä oli mahdollisuus käyttää päätösvaltaa ST:ssä ja se myös tosiasiallisesti käytti sitä, DT oli vastuussa ST:n epäillyistä rikkomuksista. |
| --- | --- |

(5)

ST:lle ja DT:lle osoitettu väitetiedoksianto hyväksyttiin 7. toukokuuta 2012. Väitetiedoksiannossa komissio katsoi alustavasti, että ST oli käyttänyt väärin määräävää markkina-asemaansa laajakaistatukkumarkkinoilla seuraavilla toimillaan: i) kieltäytyminen palvelun suorittamisesta ja hintaruuvin käyttäminen tilaajayhteyksien eriyttämisessä 12. elokuuta 2005 lähtien; ii) hintaruuvin käyttäminen ja kieltäytyminen palvelun suorittamisesta aluetason laajakaistatukkumarkkinoilla 6. kesäkuuta 2007 lähtien; ja iii) hintaruuvin käyttäminen kansallisen tason laajakaistatukkumarkkinoilla 1. toukokuuta 2004 lähtien. Komissio katsoi väitetiedoksiannossaan alustavasti, että ST:n toimet rikkoivat SEUT-sopimuksen 102 artiklaa ja että rikkomus oli alkanut 1. toukokuuta 2004 ja jatkui väitetiedoksiannon toimittamisen aikaan. Lisäksi väitetiedoksiannossa katsottiin alustavasti, että koska DT oli ST:n emoyhtiö ja sillä oli mahdollisuus käyttää päätösvaltaa ST:ssä ja se myös tosiasiallisesti käytti sitä, DT oli vastuussa ST:n epäillyistä rikkomuksista.

3.   Oikeus tutustua asiakirja-aineistoon ja väitetiedoksiantoon vastaamiselle annetun määräajan pidentäminen

| (6) | ST:lle ja DT:lle annettiin mahdollisuus tutustua CD-ROMille tallennettuihin komission asiakirjoihin 15. ja 18. toukokuuta 2012. |
| --- | --- |

(6)

ST:lle ja DT:lle annettiin mahdollisuus tutustua CD-ROMille tallennettuihin komission asiakirjoihin 15. ja 18. toukokuuta 2012.

| (7) | Lisäksi ST:lle annettiin pyynnöstä mahdollisuus tutustua kilpailun pääosaston asiakirjoihin heinä- ja elokuussa 2012. ST:n pyynnöstä kilpailun pääosasto antoi nähtäväksi joitakin väitetiedoksiannon aiempia versioita. Komissio hyväksyi DT:n pyynnön muiden väitetiedoksiannon osien luottamuksellisesta käsittelystä. |
| --- | --- |

(7)

Lisäksi ST:lle annettiin pyynnöstä mahdollisuus tutustua kilpailun pääosaston asiakirjoihin heinä- ja elokuussa 2012. ST:n pyynnöstä kilpailun pääosasto antoi nähtäväksi joitakin väitetiedoksiannon aiempia versioita. Komissio hyväksyi DT:n pyynnön muiden väitetiedoksiannon osien luottamuksellisesta käsittelystä.

| (8) | Heinäkuussa 2012 DT valitti vastaanottamansa väitetiedoksiannon saksankielisen version laadusta. Kuukautta myöhemmin kilpailun pääosasto toimitti oikaistun version. |
| --- | --- |

(8)

Heinäkuussa 2012 DT valitti vastaanottamansa väitetiedoksiannon saksankielisen version laadusta. Kuukautta myöhemmin kilpailun pääosasto toimitti oikaistun version.

| (9) | Sen seurauksena, että ST oli esittänyt pyynnön saada tutustua asiakirja-aineistoon laajemmin ja DT oli esittänyt edellä mainitun valituksensa, väitetiedoksiantoon vastaamisen määräaikaa pidennettiin 3 viikkoa kummankin asianosaisen osalta 6. syyskuuta 2012 saakka. |
| --- | --- |

(9)

Sen seurauksena, että ST oli esittänyt pyynnön saada tutustua asiakirja-aineistoon laajemmin ja DT oli esittänyt edellä mainitun valituksensa, väitetiedoksiantoon vastaamisen määräaikaa pidennettiin 3 viikkoa kummankin asianosaisen osalta 6. syyskuuta 2012 saakka.

4.   Kolmannet osapuolet, joiden etua asia koskee

| (10) | Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja vastaanotti 9. heinäkuuta 2012 Slovanetiltä pyynnön tulla kuulluksi kolmantena osapuolena. Slovanet on vaihtoehtoinen teleoperaattori Slovakian tasavallassa. Slovanet osoitti, että sillä on ”riittävä etu” asiassa, ja tämän vuoksi komissio antoi sille tilaisuuden tulla kuulluksi kirjallisesti. Slovanet ei pyytänyt saada osallistua suulliseen kuulemiseen. |
| --- | --- |

(10)

Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja vastaanotti 9. heinäkuuta 2012 Slovanetiltä pyynnön tulla kuulluksi kolmantena osapuolena. Slovanet on vaihtoehtoinen teleoperaattori Slovakian tasavallassa. Slovanet osoitti, että sillä on ”riittävä etu” asiassa, ja tämän vuoksi komissio antoi sille tilaisuuden tulla kuulluksi kirjallisesti. Slovanet ei pyytänyt saada osallistua suulliseen kuulemiseen.

III   SUULLINEN KUULEMINEN

| (11) | Kuuleminen järjestettiin 6. ja 7. marraskuuta 2012. Sekä ST että DT osallistuivat siihen. |
| --- | --- |

(11)

Kuuleminen järjestettiin 6. ja 7. marraskuuta 2012. Sekä ST että DT osallistuivat siihen.

IV   MAHDOLLISUUS TUTUSTUA LAAJEMMIN ASIAKIRJA-AINEISTOON VÄITETIEDOKSIANNON JÄLKEEN

1.   Asiaseikkoja koskeva kirje

| (12) | Komissio toimitti 6. joulukuuta 2013 ST:lle ja 10. tammikuuta 2014 DT:lle asiaseikkoja koskevan kirjeen, jossa komissio saattoi osapuolten tietoon uutta todistusaineistoa ja totesi, että se aikoi käyttää tätä todistusaineistoa mahdollisen tulevan päätöksensä perusteluna. Kirjeessä komissio antoi osapuolille mahdollisuuden toimittaa kirjallisia huomautuksia. Lisäksi komissio ilmoitti omaksuvansa kannan, jonka mukaan tulevan ST:lle ja DT:lle osoitetun päätöksen tulisi koskea vain tilaajayhteyksien eriyttämiseen liittyvää markkina-aseman väärinkäyttöä. Näin ollen rikkomusajanjakso alkaisi 12. elokuuta 2005 ja jatkui ainakin 31. joulukuuta 2010 asti. |
| --- | --- |

(12)

Komissio toimitti 6. joulukuuta 2013 ST:lle ja 10. tammikuuta 2014 DT:lle asiaseikkoja koskevan kirjeen, jossa komissio saattoi osapuolten tietoon uutta todistusaineistoa ja totesi, että se aikoi käyttää tätä todistusaineistoa mahdollisen tulevan päätöksensä perusteluna. Kirjeessä komissio antoi osapuolille mahdollisuuden toimittaa kirjallisia huomautuksia. Lisäksi komissio ilmoitti omaksuvansa kannan, jonka mukaan tulevan ST:lle ja DT:lle osoitetun päätöksen tulisi koskea vain tilaajayhteyksien eriyttämiseen liittyvää markkina-aseman väärinkäyttöä. Näin ollen rikkomusajanjakso alkaisi 12. elokuuta 2005 ja jatkui ainakin 31. joulukuuta 2010 asti.

| (13) | Yhdessä asiaseikkoja koskeva kirjeen kanssa komissio antoi ST:n ja DT:n käyttöön kaikki asiakirjat, jotka oli liitetty aineistoon väitetiedoksiannon jälkeen. ST:n pyynnöstä kilpailun pääosasto toimitti nähtäväksi aiempia versioita asiakirjasta, joka oli mainittu asiaseikkoja koskevassa kirjeessä. Se antoi lisäksi ST:lle ja DT:lle muita asiakirjoja, jotka eivät aluksi kuuluneet komission asiakirja-aineistoon. |
| --- | --- |

(13)

Yhdessä asiaseikkoja koskeva kirjeen kanssa komissio antoi ST:n ja DT:n käyttöön kaikki asiakirjat, jotka oli liitetty aineistoon väitetiedoksiannon jälkeen. ST:n pyynnöstä kilpailun pääosasto toimitti nähtäväksi aiempia versioita asiakirjasta, joka oli mainittu asiaseikkoja koskevassa kirjeessä. Se antoi lisäksi ST:lle ja DT:lle muita asiakirjoja, jotka eivät aluksi kuuluneet komission asiakirja-aineistoon.

| (14) | Sen jälkeen, kun ST ja DT olivat pyytäneet vastaamiselle asetetun määräajan pidentämistä ja kilpailun pääosasto oli myöntänyt pidennyksen, ST vastasi kirjallisesti asiaseikkoja koskevaan kirjeeseen 21. helmikuuta 2014 ja DT puolestaan 6. maaliskuuta 2014. |
| --- | --- |

(14)

Sen jälkeen, kun ST ja DT olivat pyytäneet vastaamiselle asetetun määräajan pidentämistä ja kilpailun pääosasto oli myöntänyt pidennyksen, ST vastasi kirjallisesti asiaseikkoja koskevaan kirjeeseen 21. helmikuuta 2014 ja DT puolestaan 6. maaliskuuta 2014.

2.   DT:n suullista kuulemista koskeva pyyntö

| (15) | Vastauksessaan asiaseikkoja koskevaan kirjeeseen ja myöhemmin 8. huhtikuuta 2014 kilpailun pääosastolle osoittamassaan kirjeessä DT pyysi suullista kuulemista. Kilpailun pääosasto torjui tämän pyynnön 21. maaliskuuta ja 15. huhtikuuta 2014 päivätyillä kirjeillään, ja 4. syyskuuta 2014 DT saattoi asian käsiteltäväkseni. Hylkäsin pyynnön sillä perusteella, että asiaseikkoja koskevassa kirjeessä ei myönnetty DT:lle oikeutta suulliseen kuulemiseen ja että asiaseikkoja koskevaa kirjettä ei myöskään voitu pitää täydentävänä väitetiedoksiantona, koska siinä ei esitetty uusia väitteitä tai muutettu väitetiedoksiannossa esitettyjä väitteitä. |
| --- | --- |

(15)

Vastauksessaan asiaseikkoja koskevaan kirjeeseen ja myöhemmin 8. huhtikuuta 2014 kilpailun pääosastolle osoittamassaan kirjeessä DT pyysi suullista kuulemista. Kilpailun pääosasto torjui tämän pyynnön 21. maaliskuuta ja 15. huhtikuuta 2014 päivätyillä kirjeillään, ja 4. syyskuuta 2014 DT saattoi asian käsiteltäväkseni. Hylkäsin pyynnön sillä perusteella, että asiaseikkoja koskevassa kirjeessä ei myönnetty DT:lle oikeutta suulliseen kuulemiseen ja että asiaseikkoja koskevaa kirjettä ei myöskään voitu pitää täydentävänä väitetiedoksiantona, koska siinä ei esitetty uusia väitteitä tai muutettu väitetiedoksiannossa esitettyjä väitteitä.

3.   Pyyntö saada tutustua hintaruuvianalyysiin

| (16) | ST pyysi 16. tammikuuta 2014 käyttöönsä kaikki tarkistetut hintaruuvilaskelmat, jotka komissio oli mahdollisesti laatinut väitetiedoksiannon hyväksymisen jälkeen. Se väitti, että nämä laskelmat olisi pitänyt sisällyttää asiaseikkoja koskevaan kirjeeseen ja että ne olivat tarpeellisia, jotta ST voisi käyttää asianmukaisesti oikeuttaan tulla kuulluksi. Myös DT esitti samanlaisen pyynnön kilpailun pääosastolle 1. maaliskuuta 2014. Kilpailun pääosasto hylkäsi kummankin osapuolen vaatimukset ja totesi, että menettelyn tuossa vaiheessa komissio aikoi säilyttää mahdollisessa tulevassa päätöksessään samat hintaruuvia koskevat periaatteet ja mallit, joita oli käytetty väitetiedoksiannossa. Komissio totesi, että se aikoi päivittää laskelmia joillakin ST:n perusteluilla ja laskelmilla, jotka ST oli esittänyt vastauksessaan väitetiedoksiantoon ja jotka komissio oli hyväksynyt, mutta että se aikoi hylätä muut ST:n perustelut ja laskelmat. |
| --- | --- |

(16)

ST pyysi 16. tammikuuta 2014 käyttöönsä kaikki tarkistetut hintaruuvilaskelmat, jotka komissio oli mahdollisesti laatinut väitetiedoksiannon hyväksymisen jälkeen. Se väitti, että nämä laskelmat olisi pitänyt sisällyttää asiaseikkoja koskevaan kirjeeseen ja että ne olivat tarpeellisia, jotta ST voisi käyttää asianmukaisesti oikeuttaan tulla kuulluksi. Myös DT esitti samanlaisen pyynnön kilpailun pääosastolle 1. maaliskuuta 2014. Kilpailun pääosasto hylkäsi kummankin osapuolen vaatimukset ja totesi, että menettelyn tuossa vaiheessa komissio aikoi säilyttää mahdollisessa tulevassa päätöksessään samat hintaruuvia koskevat periaatteet ja mallit, joita oli käytetty väitetiedoksiannossa. Komissio totesi, että se aikoi päivittää laskelmia joillakin ST:n perusteluilla ja laskelmilla, jotka ST oli esittänyt vastauksessaan väitetiedoksiantoon ja jotka komissio oli hyväksynyt, mutta että se aikoi hylätä muut ST:n perustelut ja laskelmat.

| (17) | ST saattoi tämän jälkeen asian käsiteltäväkseni. Torjuin ST:n vaatimukset 5. helmikuuta ja 25. huhtikuuta 2014 päivätyillä kirjeillä. Ensinnäkin hintaruuvianalyysi oli edelleen kesken sillä hetkellä, kun ST teki pyyntönsä, ja näin ollen se oli sisäinen asiakirja eikä sitä sellaisenaan voitu antaa käyttöön. Toiseksi katsoin vakiintuneen oikeuskäytännön (3) perusteella, että ei ole olemassa mitään sääntöä, jonka mukaan komission olisi pitänyt kuulla ST:tä hintaruuvilaskelmia koskevasta lopullisesta kannastaan, jos lopullisessa kannassa ei esitetä uusia väitteitä. Havaintojeni mukaan mitkään komission suunnittelemat muutokset hintaruuvilaskelmiin eivät muuttaisi väitetiedoksiannossa esitettyjä väitteitä tavalla, joka olisi epäedullinen ST:n kannalta. |
| --- | --- |

(17)

ST saattoi tämän jälkeen asian käsiteltäväkseni. Torjuin ST:n vaatimukset 5. helmikuuta ja 25. huhtikuuta 2014 päivätyillä kirjeillä. Ensinnäkin hintaruuvianalyysi oli edelleen kesken sillä hetkellä, kun ST teki pyyntönsä, ja näin ollen se oli sisäinen asiakirja eikä sitä sellaisenaan voitu antaa käyttöön. Toiseksi katsoin vakiintuneen oikeuskäytännön (3) perusteella, että ei ole olemassa mitään sääntöä, jonka mukaan komission olisi pitänyt kuulla ST:tä hintaruuvilaskelmia koskevasta lopullisesta kannastaan, jos lopullisessa kannassa ei esitetä uusia väitteitä. Havaintojeni mukaan mitkään komission suunnittelemat muutokset hintaruuvilaskelmiin eivät muuttaisi väitetiedoksiannossa esitettyjä väitteitä tavalla, joka olisi epäedullinen ST:n kannalta.

| (18) | Avoimuuden nimissä kilpailun pääosasto kuitenkin esitti tutkimuksen etenemiseen liittyvissä kokouksissa syyskuussa 2014 ST:lle ja DT:lle hintaruuvilaskelmansa ja selitti niille yksityiskohtaisesti laskelmiin tehdyt muutokset ja käytetyt menetelmät ja vastasi useisiin asianosaisten kysymyksiin. |
| --- | --- |

(18)

Avoimuuden nimissä kilpailun pääosasto kuitenkin esitti tutkimuksen etenemiseen liittyvissä kokouksissa syyskuussa 2014 ST:lle ja DT:lle hintaruuvilaskelmansa ja selitti niille yksityiskohtaisesti laskelmiin tehdyt muutokset ja käytetyt menetelmät ja vastasi useisiin asianosaisten kysymyksiin.

| (19) | Sain 6. lokakuuta 2014 ST:ltä ja DT:ltä kirjeet, joissa nämä väittivät, että kilpailun pääosasto oli tutkinnan etenemiseen liittyvissä kokouksissa esittänyt uusia asiaseikkoja ja menetelmiä erityisesti liittyen hintaruuvilaskelmiin. ST ja DT pyysivät mahdollisuutta tulla kuulluiksi näistä asiaseikoista ja menetelmistä kirjallisesti ja suullisessa kuulemisessa. Huolellisen tarkastelun jälkeen hylkäsin nämä pyynnöt sillä perusteella, että komission päätösluonnoksessa ei tältä osin omaksuttu uusia, osapuolille epäedullisia periaatteita ja lähestymistapoja. |
| --- | --- |

(19)

Sain 6. lokakuuta 2014 ST:ltä ja DT:ltä kirjeet, joissa nämä väittivät, että kilpailun pääosasto oli tutkinnan etenemiseen liittyvissä kokouksissa esittänyt uusia asiaseikkoja ja menetelmiä erityisesti liittyen hintaruuvilaskelmiin. ST ja DT pyysivät mahdollisuutta tulla kuulluiksi näistä asiaseikoista ja menetelmistä kirjallisesti ja suullisessa kuulemisessa. Huolellisen tarkastelun jälkeen hylkäsin nämä pyynnöt sillä perusteella, että komission päätösluonnoksessa ei tältä osin omaksuttu uusia, osapuolille epäedullisia periaatteita ja lähestymistapoja.

| (20) | DT pyysi myös käyttöönsä ST:n vastauksen asiaseikkoja koskevaan kirjeeseen. Kilpailun pääosasto hyväksyi tämän pyynnön avoimuuden nimissä, ja se antoi mahdollisuuden toimittaa lisähuomautuksia. |
| --- | --- |

(20)

DT pyysi myös käyttöönsä ST:n vastauksen asiaseikkoja koskevaan kirjeeseen. Kilpailun pääosasto hyväksyi tämän pyynnön avoimuuden nimissä, ja se antoi mahdollisuuden toimittaa lisähuomautuksia.

V   PÄÄTÖSLUONNOS

| (21) | Kuultuaan väitetiedoksiannon vastaanottajia kirjallisesti ja suullisesti komissio päätti luopua väitteistä, jotka koskivat määräävän markkina-aseman väärinkäyttöä aluetason ja kansallisen tason laajakaistatukkumarkkinoilla, ja pitää voimassa ainoastaan väitteen, joka koski tilaajayhteyksien eriyttämiseen liittyvää markkina-aseman väärinkäyttöä (4). Rikkomisen kokonaisajanjaksoa näin ollen lyhennettiin, sillä ajanjakson alku siirtyi toukokuun 1. päivästä 2004elokuun 12. päivään 2005 ja lisäksi rikkomisen päättymisen ajankohdaksi määritettiin 31. joulukuuta 2010. |
| --- | --- |

(21)

Kuultuaan väitetiedoksiannon vastaanottajia kirjallisesti ja suullisesti komissio päätti luopua väitteistä, jotka koskivat määräävän markkina-aseman väärinkäyttöä aluetason ja kansallisen tason laajakaistatukkumarkkinoilla, ja pitää voimassa ainoastaan väitteen, joka koski tilaajayhteyksien eriyttämiseen liittyvää markkina-aseman väärinkäyttöä (4). Rikkomisen kokonaisajanjaksoa näin ollen lyhennettiin, sillä ajanjakson alku siirtyi toukokuun 1. päivästä 2004elokuun 12. päivään 2005 ja lisäksi rikkomisen päättymisen ajankohdaksi määritettiin 31. joulukuuta 2010.

| (22) | Päätöksen 2011/695/EU 16 artiklan mukaisesti olen tutkinut, käsitelläänkö päätösluonnoksessa ainoastaan sellaisia väitteitä, joista ST:lle ja DT:lle on annettu tilaisuus esittää näkemyksensä, ja olen tullut myönteiseen päätelmään. |
| --- | --- |

(22)

Päätöksen 2011/695/EU 16 artiklan mukaisesti olen tutkinut, käsitelläänkö päätösluonnoksessa ainoastaan sellaisia väitteitä, joista ST:lle ja DT:lle on annettu tilaisuus esittää näkemyksensä, ja olen tullut myönteiseen päätelmään.

| (23) | Kaiken kaikkiaan katson, että kaikilla osapuolilla on ollut tässä asiassa mahdollisuus käyttää menettelyllisiä oikeuksiaan. |
| --- | --- |

(23)

Kaiken kaikkiaan katson, että kaikilla osapuolilla on ollut tässä asiassa mahdollisuus käyttää menettelyllisiä oikeuksiaan.

Brysselissä 10. lokakuuta 2014.

Joos STRAGIER

---

(1)  Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan tehtävästä ja toimivaltuuksista tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä 13 päivänä lokakuuta 2011 annetun Euroopan komission puheenjohtajan päätöksen 2011/695/EU (EUVL L 275, 20.10.2011, s. 29), jäljempänä ’päätös 2011/695/EU’, 16 ja 17 artiklan mukaisesti.

1

(2)  Unionin yleisen tuomioistuimen 22. maaliskuuta 2012 antama tuomio yhdistetyissä asioissa T-458/09 ja T-171/10, Slovak Telekom a.s. v. komissio, ECLI:EU:T:2012:145.

2

(3)  Asia T-392/09, garantovaná a.s. v. komissio, ECLI:EU:T:2012:674, 74 kohta, ja asia T-15/02, BASF v. komissio, ECLI:EU:T:2006:74, 94 kohta.

3

BASF v. komissio

(4)  Ks. 12 kohta.

4

---

| 23.9.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 314/7 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 314/7

---

Tiivistelmä komission päätöksestä,

annettu 15 päivänä lokakuuta 2014,

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 102 artiklan ja ETA-sopimuksen 54 artiklan mukaisesta menettelystä

(Asia AT.39523 – Slovak Telekom)

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 7465 lopullinen)

(ainoastaan englannin- ja saksankieliset tekstit ovat todistusvoimaiset)

(2015/C 314/05)

Komissio antoi 15. lokakuuta 2014 päätöksen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 102 artiklan ja ETA-sopimuksen 54 artiklan mukaisesta menettelystä. Komissio julkaisee osapuolten nimet ja päätöksen olennaisen sisällön sekä mahdollisesti määrättävät seuraamukset neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003
   (1)
  30 artiklan säännösten mukaisesti. Se ottaa huomioon yritysten oikeutetut edut sen suhteen, ettei niiden liikesalaisuuksia paljasteta.

1.   JOHDANTO

| (1) | Komissio antoi 15. lokakuuta 2014 asetuksen (EY) N:o 1/2003 7 artiklan mukaisen Slovak Telekomille (ST) ja sen emoyhtiö Deutsche Telekomille (DT) osoitetun päätöksen, jäljempänä ’päätös’, jolla ST:lle ja DT:lle määrätään sakko SEUT-sopimuksen 102 artiklan ja ETA-sopimuksen 54 artiklan rikkomisesta. Päätös koskee ST:n määräävän aseman väärinkäyttöä (toimituksista kieltäytyminen ja hintaruuvi) yhtiön vanhan laajakaistainfrastruktuurin osalta. Päätös kattaa ajanjakson, joka alkoi 12. elokuuta 2005, jolloin ST julkisti kohtuuttomia ehtoja ja edellytyksiä sisältäneen eriytettyjen yhteyksien viitetarjouksensa, ja päättyi 31. joulukuuta 2010 (kokonaiskesto 5 vuotta ja 4 kuukautta). |
| --- | --- |

(1)

Komissio antoi 15. lokakuuta 2014 asetuksen (EY) N:o 1/2003 7 artiklan mukaisen Slovak Telekomille (ST) ja sen emoyhtiö Deutsche Telekomille (DT) osoitetun päätöksen, jäljempänä ’päätös’, jolla ST:lle ja DT:lle määrätään sakko SEUT-sopimuksen 102 artiklan ja ETA-sopimuksen 54 artiklan rikkomisesta. Päätös koskee ST:n määräävän aseman väärinkäyttöä (toimituksista kieltäytyminen ja hintaruuvi) yhtiön vanhan laajakaistainfrastruktuurin osalta. Päätös kattaa ajanjakson, joka alkoi 12. elokuuta 2005, jolloin ST julkisti kohtuuttomia ehtoja ja edellytyksiä sisältäneen eriytettyjen yhteyksien viitetarjouksensa, ja päättyi 31. joulukuuta 2010 (kokonaiskesto 5 vuotta ja 4 kuukautta).

2.   MENETTELY

| (2) | Komissio tarkasti ST:n tilat asetuksen (EY) N:o 1/2003 20 artiklan 4 kohdan nojalla 13.–15. tammikuuta 2009. Komissio aloitti menettelyt ST:tä vastaan 8. huhtikuuta 2009 ja DT:tä vastaan 13. joulukuuta 2010. Komissio antoi 7. toukokuuta 2012 väitetiedoksiannon, jossa se esitti alustavana näkemyksenään, että ST on saattanut soveltaa hintaruuvia eriytettyjen tilaajayhteyksiensä käyttöoikeuden osalta sekä niiden alueellisten ja kansallisten tukkutason laajakaistayhteyksiensä osalta, jotka ovat saatavilla yhtiön kilpailijoille. ST on saattanut evätä asiakkailtaan käyttöoikeudet kahteen ensiksi mainittuun tukkutason tuotteeseen. Komissio katsoi alustavasti, että DT:n voidaan katsoa olevan vastuussa tytäryhtiönsä käyttäytymisestä emoyhtiön vastuun perusteella. Suullinen kuuleminen järjestettiin 6.–7. marraskuuta 2012. |
| --- | --- |

(2)

Komissio tarkasti ST:n tilat asetuksen (EY) N:o 1/2003 20 artiklan 4 kohdan nojalla 13.–15. tammikuuta 2009. Komissio aloitti menettelyt ST:tä vastaan 8. huhtikuuta 2009 ja DT:tä vastaan 13. joulukuuta 2010. Komissio antoi 7. toukokuuta 2012 väitetiedoksiannon, jossa se esitti alustavana näkemyksenään, että ST on saattanut soveltaa hintaruuvia eriytettyjen tilaajayhteyksiensä käyttöoikeuden osalta sekä niiden alueellisten ja kansallisten tukkutason laajakaistayhteyksiensä osalta, jotka ovat saatavilla yhtiön kilpailijoille. ST on saattanut evätä asiakkailtaan käyttöoikeudet kahteen ensiksi mainittuun tukkutason tuotteeseen. Komissio katsoi alustavasti, että DT:n voidaan katsoa olevan vastuussa tytäryhtiönsä käyttäytymisestä emoyhtiön vastuun perusteella. Suullinen kuuleminen järjestettiin 6.–7. marraskuuta 2012.

| (3) | Asiaseikkoja koskeva kirje lähetettiin ST:lle 6. joulukuuta 2013 ja DT:lle 10. tammikuuta 2014, jotta yhtiöillä olisi mahdollisuus esittää lisänäyttöä koskevia huomautuksia. |
| --- | --- |

(3)

Asiaseikkoja koskeva kirje lähetettiin ST:lle 6. joulukuuta 2013 ja DT:lle 10. tammikuuta 2014, jotta yhtiöillä olisi mahdollisuus esittää lisänäyttöä koskevia huomautuksia.

| (4) | Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevää neuvoa-antavaa komiteaa kuultiin 9. lokakuuta 2014. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja antoi loppukertomuksensa 10. lokakuuta 2014. |
| --- | --- |

(4)

Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevää neuvoa-antavaa komiteaa kuultiin 9. lokakuuta 2014. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja antoi loppukertomuksensa 10. lokakuuta 2014.

3.   TOSISEIKAT

| (5) | Lopullinen päätös tässä asiassa koskee ST:n eriytettyjen tilaajayhteyksien käyttöoikeuteen liittyvää väärinkäyttöä. |
| --- | --- |

(5)

Lopullinen päätös tässä asiassa koskee ST:n eriytettyjen tilaajayhteyksien käyttöoikeuteen liittyvää väärinkäyttöä.

| (6) | Slovakian tasavallan vakiintunut operaattori ST omistaa ainoan maanlaajuisen kiinteän kupariverkon. Sähköistä viestintää koskevan EU:n sääntelykehyksen mukaisesti ja Slovakian telealan sääntelyviranomaisen (TUSR) tekemän sääntelypäätöksen nojalla ST:n on annettava vaihtoehtoisille operaattoreille käyttöoikeus verkkonsa eriytettyihin tilaajayhteyksiin. ST on tukkumarkkinoilla monopoliasemassa eriytettyjen tilaajayhteyksien käyttöoikeuden osalta ja määräävässä asemassa vähittäismassamarkkinoilla kiinteän laajakaistaverkon palvelujen osalta. ST:n aseman väärinkäytön vuoksi vaihtoehtoisilla operaattoreilla ei ollut käyttöoikeutta eriytettyihin tilaajayhteyksiin, joten ne eivät päässeet Slovakian laajakaistamarkkinoille siten, että ne olisivat voineet tarjota korkealaatuisia vähittäistason laajakaistapalveluita ja kilpailla ST:n kanssa tehokkaasti. |
| --- | --- |

(6)

Slovakian tasavallan vakiintunut operaattori ST omistaa ainoan maanlaajuisen kiinteän kupariverkon. Sähköistä viestintää koskevan EU:n sääntelykehyksen mukaisesti ja Slovakian telealan sääntelyviranomaisen (TUSR) tekemän sääntelypäätöksen nojalla ST:n on annettava vaihtoehtoisille operaattoreille käyttöoikeus verkkonsa eriytettyihin tilaajayhteyksiin. ST on tukkumarkkinoilla monopoliasemassa eriytettyjen tilaajayhteyksien käyttöoikeuden osalta ja määräävässä asemassa vähittäismassamarkkinoilla kiinteän laajakaistaverkon palvelujen osalta. ST:n aseman väärinkäytön vuoksi vaihtoehtoisilla operaattoreilla ei ollut käyttöoikeutta eriytettyihin tilaajayhteyksiin, joten ne eivät päässeet Slovakian laajakaistamarkkinoille siten, että ne olisivat voineet tarjota korkealaatuisia vähittäistason laajakaistapalveluita ja kilpailla ST:n kanssa tehokkaasti.

4.   OIKEUDELLINEN ARVIOINTI

4.1   Merkitykselliset markkinat

| (7) | Kuten on tehty SEUT-sopimuksen 102 artiklaa koskevissa aiemmissa asioissa (Deutsche Telekom, Telefónica, Telekommunikacja Polska (2)), päätöksessä määritellään kansalliset tukkumarkkinat ST:n eriytettyjen tilaajayhteyksien käyttöoikeudelle. Tämä markkinoiden määritelmä vastaa TUSR:n tekemää markkinoiden määritelmää. Sääntelyyn liittyvien velvoitteidensa mukaisesti ST alkoi tarjota käyttöoikeutta eriytettyihin tilaajayhteyksiinsä julkaisemalla eriytettyjen yhteyksien viitetarjouksen 12. elokuuta 2005. Muiden mahdollisten verkkojen (valokuituverkko, TV-kaapeliverkko, kiinteä langaton yhteys ja mobiililaajakaistayhteys) omistajat eivät tarjoa käyttöoikeutta kyseisiin verkkoihin. Teknisesti ottaen vaihtoehtoiset operaattorit eivät voi tarjota slovakialaisille vähittäisasiakkaille yhtä laadukkaita palveluja tällaisissa verkoissa kuin ST:n eriytetyissä tilaajayhteyksissä. Tukkutason laajakaistayhteys ei korvaa eriytettyjen tilaajayhteyksien tukkutason käyttöoikeuksia, koska sen kuukausimaksut ovat suuremmat kuin eriytettyjen tilaajayhteyksien. Vaihtoehtoinen operaattori investoi paljon vähemmän omaan infrastruktuuriinsa ja pystyy kontrolloimaan hyvin vähän tukkutason laajakaistatuotteen verkkoyhteyttä. Vaihtoehtoinen operaattori ei siis käytännössä pysty tarjoamaan vähittäismyyntiin tuotetta, joka eroaisi ST:n vastaavasta. |
| --- | --- |

(7)

Kuten on tehty SEUT-sopimuksen 102 artiklaa koskevissa aiemmissa asioissa (Deutsche Telekom, Telefónica, Telekommunikacja Polska (2)), päätöksessä määritellään kansalliset tukkumarkkinat ST:n eriytettyjen tilaajayhteyksien käyttöoikeudelle. Tämä markkinoiden määritelmä vastaa TUSR:n tekemää markkinoiden määritelmää. Sääntelyyn liittyvien velvoitteidensa mukaisesti ST alkoi tarjota käyttöoikeutta eriytettyihin tilaajayhteyksiinsä julkaisemalla eriytettyjen yhteyksien viitetarjouksen 12. elokuuta 2005. Muiden mahdollisten verkkojen (valokuituverkko, TV-kaapeliverkko, kiinteä langaton yhteys ja mobiililaajakaistayhteys) omistajat eivät tarjoa käyttöoikeutta kyseisiin verkkoihin. Teknisesti ottaen vaihtoehtoiset operaattorit eivät voi tarjota slovakialaisille vähittäisasiakkaille yhtä laadukkaita palveluja tällaisissa verkoissa kuin ST:n eriytetyissä tilaajayhteyksissä. Tukkutason laajakaistayhteys ei korvaa eriytettyjen tilaajayhteyksien tukkutason käyttöoikeuksia, koska sen kuukausimaksut ovat suuremmat kuin eriytettyjen tilaajayhteyksien. Vaihtoehtoinen operaattori investoi paljon vähemmän omaan infrastruktuuriinsa ja pystyy kontrolloimaan hyvin vähän tukkutason laajakaistatuotteen verkkoyhteyttä. Vaihtoehtoinen operaattori ei siis käytännössä pysty tarjoamaan vähittäismyyntiin tuotetta, joka eroaisi ST:n vastaavasta.

| (8) | Päätöksessä määritellään kansalliset vähittäismassamarkkinat kiinteissä toimipaikoissa tarjottaville laajakaistapalveluille (sekä kiinteille että langattomille). Tuotemarkkinat käsittävät xDSL-yhteydellä, valokuitukaapelilla, TV-kaapelilla ja kiinteillä langattomilla yhteyksillä toimivat laajakaistayhteydet. Mobiililaajakaistapalveluja ei ole sisällytetty merkityksellisiin markkinoihin etenkin siksi, että laadussa ja tiedonkäyttöprofiileissa on ollut merkittäviä eroja kiinteiden ja mobiililaajakaistapalvelujen välillä rikkomisen aikaan. Lisäksi hinnat ja hintojen kehitys sekä palveluntarjoajan vaihtamista koskeva näyttö osoittavat, etteivät kiinteät ja mobiililaajakaistapalvelut kuulu samoihin merkityksellisiin markkinoihin. |
| --- | --- |

(8)

Päätöksessä määritellään kansalliset vähittäismassamarkkinat kiinteissä toimipaikoissa tarjottaville laajakaistapalveluille (sekä kiinteille että langattomille). Tuotemarkkinat käsittävät xDSL-yhteydellä, valokuitukaapelilla, TV-kaapelilla ja kiinteillä langattomilla yhteyksillä toimivat laajakaistayhteydet. Mobiililaajakaistapalveluja ei ole sisällytetty merkityksellisiin markkinoihin etenkin siksi, että laadussa ja tiedonkäyttöprofiileissa on ollut merkittäviä eroja kiinteiden ja mobiililaajakaistapalvelujen välillä rikkomisen aikaan. Lisäksi hinnat ja hintojen kehitys sekä palveluntarjoajan vaihtamista koskeva näyttö osoittavat, etteivät kiinteät ja mobiililaajakaistapalvelut kuulu samoihin merkityksellisiin markkinoihin.

| (9) | Kiinteiden laajakaistapalvelujen merkitykselliset maantieteelliset vähittäismarkkinat ja eriytettyjen tilaajayhteyksien käyttöoikeuden merkitykselliset maantieteelliset tukkumarkkinat ovat kansallisia, koska ST (vähittäis- ja tukkumarkkinoilla) ja muut operaattorit (vähittäismarkkinoilla) toimivat yhtenäisesti (samoilla hinnoilla, ehdoilla ja edellytyksillä) koko verkon alueella. Tämä markkinoiden määritelmä vastaa komission päätöskäytäntöä telealan asioissa (Deutsche Telekom, Telefónica ja Telekommunikacja Polska). |
| --- | --- |

(9)

Kiinteiden laajakaistapalvelujen merkitykselliset maantieteelliset vähittäismarkkinat ja eriytettyjen tilaajayhteyksien käyttöoikeuden merkitykselliset maantieteelliset tukkumarkkinat ovat kansallisia, koska ST (vähittäis- ja tukkumarkkinoilla) ja muut operaattorit (vähittäismarkkinoilla) toimivat yhtenäisesti (samoilla hinnoilla, ehdoilla ja edellytyksillä) koko verkon alueella. Tämä markkinoiden määritelmä vastaa komission päätöskäytäntöä telealan asioissa (Deutsche Telekom, Telefónica ja Telekommunikacja Polska).

4.2   Määräävä asema

| (10) | Päätöksessä todetaan, että ST on monopoliasemassa eriytettyjen tilaajayhteyksien tukkumarkkinoilla ja että ei ole olemassa todellisena tai mahdollisena kilpailuna ilmeneviä suoria tai välillisiä paineita, jotka voisivat rajoittaa ST:n markkinavoimaa eriytettyjen tilaajayhteyksien monopoliasemassa olevana tarjoajana. Kilpailun puuttuminen selittyy erityisesti markkinoille pääsyn korkeilla esteillä, joiden vuoksi on mahdotonta jäljitellä ST:n verkkoa maantieteellisen ja teknisen kattavuuden osalta. Tämä päätelmä vastaa sekä komission aiempaa päätöskäytäntöä että televiestintämarkkinoiden sääntelyä. |
| --- | --- |

(10)

Päätöksessä todetaan, että ST on monopoliasemassa eriytettyjen tilaajayhteyksien tukkumarkkinoilla ja että ei ole olemassa todellisena tai mahdollisena kilpailuna ilmeneviä suoria tai välillisiä paineita, jotka voisivat rajoittaa ST:n markkinavoimaa eriytettyjen tilaajayhteyksien monopoliasemassa olevana tarjoajana. Kilpailun puuttuminen selittyy erityisesti markkinoille pääsyn korkeilla esteillä, joiden vuoksi on mahdotonta jäljitellä ST:n verkkoa maantieteellisen ja teknisen kattavuuden osalta. Tämä päätelmä vastaa sekä komission aiempaa päätöskäytäntöä että televiestintämarkkinoiden sääntelyä.

| (11) | Mitä tulee ST:n asemaan vähittäismarkkinoilla, päätöksessä todetaan, että ST:llä oli määräävä asema massamarkkinoilla kiinteissä toimipaikoissa tarjottavien laajakaistapalvelujen vähittäismyynnin osalta analysoituna ajanjaksona. ST:n markkinaosuus tilaajien lukumäärän perusteella vaihteli [35–55 prosentin välillä] rikkomisen aikaan. Toiseksi suurimman kilpailijan UPC:n markkinaosuus oli lähes viisi kertaa pienempi (ja laskeva), ([5–15 prosenttia] vuonna 2010). Vaikka ST kohtasi jonkin verran kilpailua vaihtoehtoisten operaattorien taholta (erityisesti kuituverkkojen asteittaisen käyttöönoton osalta), nämä kilpailijat eivät aiheuttaneet riittävää kilpailupainetta ST:tä kohtaan. Esimerkiksi Orange pysyi pienenä markkinatoimijana, jonka markkinaosuus oli [0–10 prosenttia] vuonna 2010 huolimatta yhtiön merkittävistä investoinneista kuituverkkojen käyttöönottoon ja markkinointiin. |
| --- | --- |

(11)

Mitä tulee ST:n asemaan vähittäismarkkinoilla, päätöksessä todetaan, että ST:llä oli määräävä asema massamarkkinoilla kiinteissä toimipaikoissa tarjottavien laajakaistapalvelujen vähittäismyynnin osalta analysoituna ajanjaksona. ST:n markkinaosuus tilaajien lukumäärän perusteella vaihteli [35–55 prosentin välillä] rikkomisen aikaan. Toiseksi suurimman kilpailijan UPC:n markkinaosuus oli lähes viisi kertaa pienempi (ja laskeva), ([5–15 prosenttia] vuonna 2010). Vaikka ST kohtasi jonkin verran kilpailua vaihtoehtoisten operaattorien taholta (erityisesti kuituverkkojen asteittaisen käyttöönoton osalta), nämä kilpailijat eivät aiheuttaneet riittävää kilpailupainetta ST:tä kohtaan. Esimerkiksi Orange pysyi pienenä markkinatoimijana, jonka markkinaosuus oli [0–10 prosenttia] vuonna 2010 huolimatta yhtiön merkittävistä investoinneista kuituverkkojen käyttöönottoon ja markkinointiin.

4.3   Määräävän markkina-aseman väärinkäyttö

4.3.1   Kieltäytyminen eriytettyjen tilaajayhteyksien tarjoamisesta

| (12) | Päätöksestä käy ilmi, että vaikka monet vaihtoehtoiset operaattorit olivat vahvasti kiinnostuneita eriytettyjen tilaajayhteyksien käyttöoikeudesta, ST asetti kohtuuttomia ehtoja ja edellytyksiä eriytettyjen yhteyksien viitetarjouksessaan evätäkseen vaihtoehtoisten operaattorien liittymisen paikallisliittymään ja siten viivästytti, vaikeutti tai esti niitä pääsemästä laajakaistapalveluiden vähittäismarkkinoille. Erityisesti:






  a) | ST salasi vaihtoehtoisilta operaattoreilta paikallisliittymän eriyttämisessä tarvittavia tietoja, jolloin vaihtoehtoiset operaattorit eivät voineet valmistella asianmukaisia liiketoimintasuunnitelmia. |
| --- | --- | --- |

(12)

Päätöksestä käy ilmi, että vaikka monet vaihtoehtoiset operaattorit olivat vahvasti kiinnostuneita eriytettyjen tilaajayhteyksien käyttöoikeudesta, ST asetti kohtuuttomia ehtoja ja edellytyksiä eriytettyjen yhteyksien viitetarjouksessaan evätäkseen vaihtoehtoisten operaattorien liittymisen paikallisliittymään ja siten viivästytti, vaikeutti tai esti niitä pääsemästä laajakaistapalveluiden vähittäismarkkinoille. Erityisesti:

a)

ST salasi vaihtoehtoisilta operaattoreilta paikallisliittymän eriyttämisessä tarvittavia tietoja, jolloin vaihtoehtoiset operaattorit eivät voineet valmistella asianmukaisia liiketoimintasuunnitelmia.

| b) | ST kavensi eriyttämisvelvoitteensa kattavuutta keinotekoisesti:






  i) | kieltäytymällä myöntämästä käyttöoikeutta linjoihin, joilla ei tarjottu palveluita mutta jotka ST:n verkko kattoi (passiiviset linjat), ja siten varaamalla mahdolliset asiakkaat itselleen; |
| --- | --- | --- |

b)

ST kavensi eriyttämisvelvoitteensa kattavuutta keinotekoisesti:

i)

kieltäytymällä myöntämästä käyttöoikeutta linjoihin, joilla ei tarjottu palveluita mutta jotka ST:n verkko kattoi (passiiviset linjat), ja siten varaamalla mahdolliset asiakkaat itselleen;

| ii) | kieltäytymällä myöntämästä jaettua käyttöoikeutta linjoihin, joilla tarjottiin ST Minin kaltaisia sosiaalisin perustein alennetun tariffin palveluja, mistä seurasi, että ST varasi itselleen väärin perustein nämä mahdolliset DSL-asiakkaat; |
| --- | --- |

ii)

kieltäytymällä myöntämästä jaettua käyttöoikeutta linjoihin, joilla tarjottiin ST Minin kaltaisia sosiaalisin perustein alennetun tariffin palveluja, mistä seurasi, että ST varasi itselleen väärin perustein nämä mahdolliset DSL-asiakkaat;

| iii) | kieltäytymällä myöntämästä käyttöoikeutta 75 prosenttiin sen eriyttämisvelvoitteen kattamista linjoista sellaisen turvallisuussäännön nojalla, joka olevinaan estää keskeytykset ja ylikuulumiset, joita ilmenee käytettäessä useita palveluja samalla puhelinlinjalla. |
| --- | --- |

iii)

kieltäytymällä myöntämästä käyttöoikeutta 75 prosenttiin sen eriyttämisvelvoitteen kattamista linjoista sellaisen turvallisuussäännön nojalla, joka olevinaan estää keskeytykset ja ylikuulumiset, joita ilmenee käytettäessä useita palveluja samalla puhelinlinjalla.

| c) | ST esti vaihtoehtoisia operaattoreita eriyttämästä asettamalla muita kohtuuttomia ehtoja ja edellytyksiä eriytettyjen yhteyksien viitetarjouksessaan. Erityisesti:






  i) | ST teki yhteyksien rinnakkain sijoittamisesta (3) tarpeettoman vaivalloista ja kallista ja jätti mainitsematta rinnakkain sijoittamisen lähtöhintatiedot; |
| --- | --- | --- |

c)

ST esti vaihtoehtoisia operaattoreita eriyttämästä asettamalla muita kohtuuttomia ehtoja ja edellytyksiä eriytettyjen yhteyksien viitetarjouksessaan. Erityisesti:

i)

ST teki yhteyksien rinnakkain sijoittamisesta (3) tarpeettoman vaivalloista ja kallista ja jätti mainitsematta rinnakkain sijoittamisen lähtöhintatiedot;

| ii) | ST teki kelpuuttamismenettelystään (4) pakollisen ja maksullisen myös silloin, kun se ei ole tarpeen; |
| --- | --- |

ii)

ST teki kelpuuttamismenettelystään (4) pakollisen ja maksullisen myös silloin, kun se ei ole tarpeen;

| iii) | ST otti käyttöön ennusteisiin (5) liittyvät epäedulliset ehdot ja edellytykset, kuten sakkomaksun, joka määrätään, jos ennustetut määrät eivät täyty; |
| --- | --- |

iii)

ST otti käyttöön ennusteisiin (5) liittyvät epäedulliset ehdot ja edellytykset, kuten sakkomaksun, joka määrätään, jos ennustetut määrät eivät täyty;

| iv) | ST otti käyttöön korjauksia koskevat kohtuuttomat ehdot ja edellytykset, kuten mahdollisuuden vastuun siirtämisestä yksipuolisesti vaihtoehtoisille operaattoreille, mikäli yhteistyö korjaustoimenpiteissä on riittämätöntä; |
| --- | --- |

iv)

ST otti käyttöön korjauksia koskevat kohtuuttomat ehdot ja edellytykset, kuten mahdollisuuden vastuun siirtämisestä yksipuolisesti vaihtoehtoisille operaattoreille, mikäli yhteistyö korjaustoimenpiteissä on riittämätöntä;

| v) | ST haki pankkitakausta, jonka määrä oli kohtuuton verrattuna paikallisliittymien käyttöoikeuden tarjoamiseen liittyviin riskeihin ja kuluihin. |
| --- | --- |

v)

ST haki pankkitakausta, jonka määrä oli kohtuuton verrattuna paikallisliittymien käyttöoikeuden tarjoamiseen liittyviin riskeihin ja kuluihin.

4.3.2   Hintaruuvi

| (13) | Päätöksen laskelmissa otetaan huomioon ST:tä koskevat tiedot, ja niistä käy ilmi, että ST:n eriytetyn tilaajayhteyden tukkuyhteyttä käyttävä yhtä tehokas kilpailija kärsi huomattavista negatiivisista marginaaleista eikä voinut jäljitellä ST:n vähittäislaajakaistatuotteiden valikoimaa pysyvästi. Tämä pätee, vaikka tuotantoketjun loppupään palvelut (puhepalvelut, internetpohjainen televisio, monitoistopalvelut) otettaisiin huomioon. Puhepalveluiden huomioon ottaminen toimii herkkyystestinä, sillä tämä päätös ei käsittele kyseisiä markkinoita. |
| --- | --- |

(13)

Päätöksen laskelmissa otetaan huomioon ST:tä koskevat tiedot, ja niistä käy ilmi, että ST:n eriytetyn tilaajayhteyden tukkuyhteyttä käyttävä yhtä tehokas kilpailija kärsi huomattavista negatiivisista marginaaleista eikä voinut jäljitellä ST:n vähittäislaajakaistatuotteiden valikoimaa pysyvästi. Tämä pätee, vaikka tuotantoketjun loppupään palvelut (puhepalvelut, internetpohjainen televisio, monitoistopalvelut) otettaisiin huomioon. Puhepalveluiden huomioon ottaminen toimii herkkyystestinä, sillä tämä päätös ei käsittele kyseisiä markkinoita.

4.4   Todennäköinen vaikutus kilpailuun ja kuluttajiin

| (14) | ST eväsi vaihtoehtoisilta operaattoreilta mahdollisuuden kilpailla tehokkaasti ST:n ja muiden toimijoiden kanssa turvautumalla eriytettyyn tilaajayhteyteen ja ryhtymällä kilpailemaan kiinteistä laajakaistapalveluista vähittäismassamarkkinoilla. ST:n strategiana oli sulkea vaihtoehtoiset operaattorit pois eriytetyille tilaajayhteyksille pohjaavalta vähittäismarkkinoiden xDSL-osa-alueelta. Näin toimimalla se loi keinotekoisesti esteitä vähittäismarkkinoille pääsemiselle ja vaikeutti ja siten heikensi kilpailua vähittäismarkkinoilla mukaan lukien vaihtoehtoisten operaattorien omille verkoille perustuva kilpailu (infrastruktuuriin perustuva kilpailu). |
| --- | --- |

(14)

ST eväsi vaihtoehtoisilta operaattoreilta mahdollisuuden kilpailla tehokkaasti ST:n ja muiden toimijoiden kanssa turvautumalla eriytettyyn tilaajayhteyteen ja ryhtymällä kilpailemaan kiinteistä laajakaistapalveluista vähittäismassamarkkinoilla. ST:n strategiana oli sulkea vaihtoehtoiset operaattorit pois eriytetyille tilaajayhteyksille pohjaavalta vähittäismarkkinoiden xDSL-osa-alueelta. Näin toimimalla se loi keinotekoisesti esteitä vähittäismarkkinoille pääsemiselle ja vaikeutti ja siten heikensi kilpailua vähittäismarkkinoilla mukaan lukien vaihtoehtoisten operaattorien omille verkoille perustuva kilpailu (infrastruktuuriin perustuva kilpailu).

| (15) | Vaihtoehtoisten operaattorien verkkojen paikallinen käyttöönotto ei korjaa näitä kielteisiä vaikutuksia. Ilman ST:n poissulkevia toimia on todennäköistä, että kilpailu olisi ollut tehokkaampaa koko Slovakian alueella ja jopa niillä tiheään asutetuilla alueilla, missä on infrastruktuurille perustuvaa kilpailua. Kuluttajille olisi todennäköisesti ollut hyötyä tällaisesta markkinoille tulosta ja sen aikaansaamasta kilpailusta ST:n ja muiden laajakaistapalveluiden tarjoajien välillä, sillä kilpailusta olisi seurannut parempi valikoima, matalammat hinnat ja korkealaatuisemmat palvelut. |
| --- | --- |

(15)

Vaihtoehtoisten operaattorien verkkojen paikallinen käyttöönotto ei korjaa näitä kielteisiä vaikutuksia. Ilman ST:n poissulkevia toimia on todennäköistä, että kilpailu olisi ollut tehokkaampaa koko Slovakian alueella ja jopa niillä tiheään asutetuilla alueilla, missä on infrastruktuurille perustuvaa kilpailua. Kuluttajille olisi todennäköisesti ollut hyötyä tällaisesta markkinoille tulosta ja sen aikaansaamasta kilpailusta ST:n ja muiden laajakaistapalveluiden tarjoajien välillä, sillä kilpailusta olisi seurannut parempi valikoima, matalammat hinnat ja korkealaatuisemmat palvelut.

4.5   DT:n vastuu

| (16) | Päätöksessä todetaan, että DT on emoyhtiönä vastuussa rikkomisesta. Ottaen huomioon, että DT pystyy käyttämään ratkaisevaa vaikutusvaltaa ST:hen, päätöksessä viitataan pääasiassa siihen, että i) DT omistaa eniten ST:n osakkeita eli 51 prosenttia ja että loput 49 prosenttia omistavalla Slovakian valtiolla ei ole erityisiä vähemmistöosakkaan oikeuksia, ja ii) että DT pystyy nimittämään valtaosan ST:n hallituksesta. Ratkaisevan vaikutusvallan käyttö näkyy etenkin tarkasteltaessa i) päällekkäisyyksiä DT:n ja ST:n ylemmässä johdossa, ii) todisteita DT:n vaikutusvallasta ST:n hallituksen päätöstenteossa, ja iii) ST:n raportointia DT:lle. Yhdessä nämä muodostavat johdonmukaisen näytön siitä, että DT:n ja ST:n välillä on taloudellinen yksikkö. |
| --- | --- |

(16)

Päätöksessä todetaan, että DT on emoyhtiönä vastuussa rikkomisesta. Ottaen huomioon, että DT pystyy käyttämään ratkaisevaa vaikutusvaltaa ST:hen, päätöksessä viitataan pääasiassa siihen, että i) DT omistaa eniten ST:n osakkeita eli 51 prosenttia ja että loput 49 prosenttia omistavalla Slovakian valtiolla ei ole erityisiä vähemmistöosakkaan oikeuksia, ja ii) että DT pystyy nimittämään valtaosan ST:n hallituksesta. Ratkaisevan vaikutusvallan käyttö näkyy etenkin tarkasteltaessa i) päällekkäisyyksiä DT:n ja ST:n ylemmässä johdossa, ii) todisteita DT:n vaikutusvallasta ST:n hallituksen päätöstenteossa, ja iii) ST:n raportointia DT:lle. Yhdessä nämä muodostavat johdonmukaisen näytön siitä, että DT:n ja ST:n välillä on taloudellinen yksikkö.

5.   SAKOT JA KORJAUSTOIMENPITEET

| (17) | Siltä osin kuin kaikki todetut väärinkäytökset ovat edelleen käynnissä, ST:tä ja DT:tä vaaditaan lopettamaan rikkominen ja tästä lähtien pidättäytymään kaikista käytännöistä, joilla olisi sama tai samankaltainen tarkoitus tai vaikutus kuin päätöksessä on kuvattu. |
| --- | --- |

(17)

Siltä osin kuin kaikki todetut väärinkäytökset ovat edelleen käynnissä, ST:tä ja DT:tä vaaditaan lopettamaan rikkominen ja tästä lähtien pidättäytymään kaikista käytännöistä, joilla olisi sama tai samankaltainen tarkoitus tai vaikutus kuin päätöksessä on kuvattu.

| (18) | Päätöksessä määrätään 38 838 000 euron yhteisvastuullinen sakko DT:lle ja ST:lle ja 31 070 000 euron sakko DT:lle. Sakko on määritetty ottaen huomioon myynnin arvon merkityksellisillä markkinoilla, rikkomisen vakavuuden ja ajanjakson eli 5 vuotta ja 4 kuukautta, sen että DT on jo syyllistynyt samanlaiseen rikkomiseen vuonna 2003 ja varoittamistarpeen. |
| --- | --- |

(18)

Päätöksessä määrätään 38 838 000 euron yhteisvastuullinen sakko DT:lle ja ST:lle ja 31 070 000 euron sakko DT:lle. Sakko on määritetty ottaen huomioon myynnin arvon merkityksellisillä markkinoilla, rikkomisen vakavuuden ja ajanjakson eli 5 vuotta ja 4 kuukautta, sen että DT on jo syyllistynyt samanlaiseen rikkomiseen vuonna 2003 ja varoittamistarpeen.

---

(1)  EYVL L 1, 4.1.2003, s. 1.

(2)  Asiat AT.37451, 21. toukokuuta 2003, AT.38784, 4. heinäkuuta 2007 ja AT.39525, 22. kesäkuuta 2011.

(3)  Rinnakkain sijoittamisella viitataan vaihtoehtoisten operaattorien laitteiden sijoittamiseen vakiintuneen operaattorin ristikytkentätelineen tasolle.

(4)  Kelpuuttamismenettelyllä viitataan prosessiin, jolla ST varmisti, soveltuiko tietty linja eriyttämiseen.

(5)  Vaihtoehtoiset operaattorit ovat velvollisia toimittamaan ennusteet niiden paikallisliittymän kelpuuttamistarkastusten määrästä, joita ne aikovat pyytää.

---

V Ilmoitukset

YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 23.9.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 314/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 314/11

---

ILMOITUS TUOJILLE

Lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden tuonti Euroopan unioniin alueellisiin kumulaatioryhmiin I ja III kuuluvista GSP-järjestelmän edunsaajamaista

(2015/C 314/06)

Euroopan komissio ilmoittaa Euroopan unionin toimijoille, että on perusteltu syy epäillä, sovelletaanko alueellisiin kumulaatioryhmiin I ja III kuuluvista GSP-järjestelmän edunsaajamaista (1) tuoduille HS-alanimikkeen 7019 40, 7019 51 tai 7019 59 lasikuidusta valmistetuille seulakankaille myönnettyä tullietuuskohtelua oikein ja ovatko näistä tuotteista Euroopan unionissa esitettävät alkuperäselvitykset hyväksyttäviä.

Useiden tutkimusten perusteella näyttäisi siltä, että yleensä Singaporesta lähetetään EU:hun huomattavia määriä HS-alanimikkeen 7019 40, 7019 51 tai 7019 59 lasikuidusta valmistettuja seulakankaita, jotka ilmoitetaan luovutettaviksi vapaaseen liikkeeseen unionissa etuuskohteluun oikeutettuina jonkin alueelliseen kumulaatioryhmään I tai III kuuluvan maan alkuperätuotteina, vaikka ne eivät todellisuudessa olekaan oikeutettuja siihen.

Euroopan unionin toimijoita, jotka ilmoittavat edellä mainittujen tuotteiden alkuperän ja/tai esittävät niistä alkuperäselvityksiä, kehotetaan tästä syystä toteuttamaan kaikki tarvittavat varotoimet, sillä kyseisten tuotteiden luovutus vapaaseen liikkeeseen saattaa johtaa tullivelan syntymiseen tai petokseen ja vaikuttaa siten kielteisesti Euroopan unionin taloudellisiin etuihin. Kun jälkitullaus suoritetaan edellä mainittujen olosuhteiden vuoksi, velan maksamisesta vastuussa oleva henkilö ei voi vedota yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 220 artiklan 2 kohdan b alakohdan viidennen alakohdan mukaiseen vilpittömään mieleen.

---

(1)  Maat luetellaan tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 86 artiklassa. Tämän ilmoituksen julkaisuhetkellä näihin ryhmiin kuuluvat seuraavat edunsaajamaat;

| — | Ryhmä I – Filippiinit, Indonesia, Kambodža, Laos, Vietnam, Myanmar/Burma |
| --- | --- |

—

Ryhmä I – Filippiinit, Indonesia, Kambodža, Laos, Vietnam, Myanmar/Burma

| — | Ryhmä III – Bangladesh, Bhutan, Intia, Nepal, Pakistan, Sri Lanka |
| --- | --- |

—

Ryhmä III – Bangladesh, Bhutan, Intia, Nepal, Pakistan, Sri Lanka

(2)  EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1.

---

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 23.9.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 314/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 314/12

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.7769 – Gilde Fund IV / Parcom Fund IV / Koninklijke Ten Cate)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2015/C 314/07)

| 1. | Komissio vastaanotti 14. syyskuuta 2015 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla alankomaalaiset yritykset Gilde Buy-Out Fund IV CV ja Gilde Buy-Out Fund IV Coöperatief UA (yhdessä Gilde Fund IV) ja Parcom Buy-Out Fund IV BV (Parcom Fund IV) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 4 kohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan alankomaalaisessa yrityksessä Koninklijke Ten Cate NV ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 14. syyskuuta 2015 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla alankomaalaiset yritykset Gilde Buy-Out Fund IV CV ja Gilde Buy-Out Fund IV Coöperatief UA (yhdessä Gilde Fund IV) ja Parcom Buy-Out Fund IV BV (Parcom Fund IV) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 4 kohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan alankomaalaisessa yrityksessä Koninklijke Ten Cate NV ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:
  —   Gilde Fund IV: riippumaton sijoitusyhtiö, joka investoi eri alojen keskisuuriin yrityksiin pääasiassa Benelux-maissa, Saksassa, Sveitsissä ja Itävallassa
  —   Parcom Fund IV: yksityinen pääomasijoitusyhtiö, joka investoi pääasiassa keskisuuriin yrityksiin Benelux-maissa
  —   Koninklijke Ten Cate NV: teknisten tekstiilien, pitkälle kehitettyjen komposiittimateriaalien, geosynteettisten tuotteiden ja keinonurmen tuotannossa käytettävien puolivalmisteiden ja komponenttien toimittaja. |
| --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—   Gilde Fund IV: riippumaton sijoitusyhtiö, joka investoi eri alojen keskisuuriin yrityksiin pääasiassa Benelux-maissa, Saksassa, Sveitsissä ja Itävallassa

—   Parcom Fund IV: yksityinen pääomasijoitusyhtiö, joka investoi pääasiassa keskisuuriin yrityksiin Benelux-maissa

—   Koninklijke Ten Cate NV: teknisten tekstiilien, pitkälle kehitettyjen komposiittimateriaalien, geosynteettisten tuotteiden ja keinonurmen tuotannossa käytettävien puolivalmisteiden ja komponenttien toimittaja.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2). |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.7769 – Gilde Fund IV / Parcom Fund IV / Koninklijke Ten Cate seuraavaan osoitteeseen:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.7769 – Gilde Fund IV / Parcom Fund IV / Koninklijke Ten Cate seuraavaan osoitteeseen:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

---