# Úradný vestník L 232/2015

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 232 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 584. septembra 2015 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 232

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 584. septembra 2015

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1469 z 23. júla 2014 o štátnej pomoci SA.30743 (2012/C) (ex N 138/10) – Nemecko – Financovanie projektov infraštruktúry na letisku Lipsko/Halle (2)
  [oznámené pod číslom C(2014) 5071]

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1470 z 30. marca 2015 o štátnej pomoci SA.38517 (2014/C) (ex 2014/NN), ktorú poskytlo Rumunsko – Rozhodcovský rozsudok z 11. decembra 2013 Micula/Rumunsko
  [oznámené pod číslom C(2015) 2112]

   (
  1
  ) | 43 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

ROZHODNUTIA

*

Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1469 z 23. júla 2014 o štátnej pomoci SA.30743 (2012/C) (ex N 138/10) – Nemecko – Financovanie projektov infraštruktúry na letisku Lipsko/Halle (2)
  [oznámené pod číslom C(2014) 5071]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2014) 5071]

1

1

*

Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1470 z 30. marca 2015 o štátnej pomoci SA.38517 (2014/C) (ex 2014/NN), ktorú poskytlo Rumunsko – Rozhodcovský rozsudok z 11. decembra 2013 Micula/Rumunsko
  [oznámené pod číslom C(2015) 2112]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2015) 2112]

1

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

ROZHODNUTIA

| 4.9.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 232/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 232/1

---

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2015/1469

z 23. júla 2014

o štátnej pomoci SA.30743 (2012/C) (ex N 138/10) – Nemecko – Financovanie projektov infraštruktúry na letisku Lipsko/Halle (2)

[oznámené pod číslom C(2014) 5071]

(Iba anglické znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek (1),

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedeným(-i) ustanovením(-iami) (2),

keďže:

1.   POSTUP

| (1) | Listom z 12. apríla 2010 Nemecko z dôvodov právnej istoty oznámilo Komisii zamýšľané kapitálové injekcie do spoločnosti Mitteldeutsche Flughafen AG (ďalej len „MFAG“) a spoločnosti Flughafen Leipzig/Halle GmbH (ďalej len „FLH“). Nemecko takisto informovalo Komisiu, že oznámené kapitálové injekcie podliehajú jej schváleniu. Zatiaľ sa bude financovanie projektu uskutočňovať prostredníctvom akcionárskych úverov, ktoré boli údajne poskytnuté v súlade s trhovými podmienkami. |
| --- | --- |

(1)

Listom z 12. apríla 2010 Nemecko z dôvodov právnej istoty oznámilo Komisii zamýšľané kapitálové injekcie do spoločnosti Mitteldeutsche Flughafen AG (ďalej len „MFAG“) a spoločnosti Flughafen Leipzig/Halle GmbH (ďalej len „FLH“). Nemecko takisto informovalo Komisiu, že oznámené kapitálové injekcie podliehajú jej schváleniu. Zatiaľ sa bude financovanie projektu uskutočňovať prostredníctvom akcionárskych úverov, ktoré boli údajne poskytnuté v súlade s trhovými podmienkami.

| (2) | Listami z 10. júna 2010, 26. novembra 2010 a 3. marca 2011 Komisia požiadala o dodatočné informácie v súvislosti s oznámenými opatreniami (vrátane podmienok týkajúcich sa akcionárskych úverov). Nemecko 29. septembra 2010, 4. januára 2011 a 26. apríla 2011 predložilo dodatočné informácie. |
| --- | --- |

(2)

Listami z 10. júna 2010, 26. novembra 2010 a 3. marca 2011 Komisia požiadala o dodatočné informácie v súvislosti s oznámenými opatreniami (vrátane podmienok týkajúcich sa akcionárskych úverov). Nemecko 29. septembra 2010, 4. januára 2011 a 26. apríla 2011 predložilo dodatočné informácie.

| (3) | Listom z 15. júna 2011 Komisia oznámila Nemecku svoje rozhodnutie začať konanie stanovené v článku 108 ods. 2 zmluvy (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“), pokiaľ ide o akcionárske úvery a kapitálové injekcie v prospech FLG. Nemecko predložilo svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania 15. augusta 2011. |
| --- | --- |

(3)

Listom z 15. júna 2011 Komisia oznámila Nemecku svoje rozhodnutie začať konanie stanovené v článku 108 ods. 2 zmluvy (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“), pokiaľ ide o akcionárske úvery a kapitálové injekcie v prospech FLG. Nemecko predložilo svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania 15. augusta 2011.

| (4) | Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k danému opatreniu do jedného mesiaca od dátumu zverejnenia. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k danému opatreniu do jedného mesiaca od dátumu zverejnenia.

| (5) | Komisia dostala pripomienky k tejto veci od 34 zainteresovaných strán. Nemecku tieto pripomienky zaslala 21. novembra 2011. Nemecko dostalo príležitosť vyjadriť sa k týmto pripomienkam v priebehu jedného mesiaca. Komisia dostala pripomienky Nemecka 20. decembra 2011. |
| --- | --- |

(5)

Komisia dostala pripomienky k tejto veci od 34 zainteresovaných strán. Nemecku tieto pripomienky zaslala 21. novembra 2011. Nemecko dostalo príležitosť vyjadriť sa k týmto pripomienkam v priebehu jedného mesiaca. Komisia dostala pripomienky Nemecka 20. decembra 2011.

| (6) | Dňa 14. marca 2012 Komisia zaslala žiadosť o informácie. Komisia dostala odpoveď Nemecka 26. apríla 2012. |
| --- | --- |

(6)

Dňa 14. marca 2012 Komisia zaslala žiadosť o informácie. Komisia dostala odpoveď Nemecka 26. apríla 2012.

| (7) | Komisia požiadala o ďalšie informácie 15. mája 2012, 20. júla 2012 a 21. decembra 2012. Nemecko odpovedalo listami z 28. júna 2012, 10. septembra 2012 a 15. januára 2013. |
| --- | --- |

(7)

Komisia požiadala o ďalšie informácie 15. mája 2012, 20. júla 2012 a 21. decembra 2012. Nemecko odpovedalo listami z 28. júna 2012, 10. septembra 2012 a 15. januára 2013.

| (8) | Komisia 31. marca 2014 prijala usmernenia v oblasti letectva z roku 2014 (4), ktorými sa nahrádzajú usmernenia v oblasti letectva z roku 1994 (5), ako aj usmernenia v oblasti letectva z roku 2005 (6). Dňa 15. apríla 2014 bolo v Úradnom vestníku Európskej únie uverejnené oznámenie, v ktorom sa členské štáty a zainteresované strany vyzývajú, aby predložili pripomienky k uplatňovaniu usmernení v oblasti letectva z roku 2014, v tomto prípade do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia týchto usmernení (7). |
| --- | --- |

(8)

Komisia 31. marca 2014 prijala usmernenia v oblasti letectva z roku 2014 (4), ktorými sa nahrádzajú usmernenia v oblasti letectva z roku 1994 (5), ako aj usmernenia v oblasti letectva z roku 2005 (6). Dňa 15. apríla 2014 bolo v Úradnom vestníku Európskej únie uverejnené oznámenie, v ktorom sa členské štáty a zainteresované strany vyzývajú, aby predložili pripomienky k uplatňovaniu usmernení v oblasti letectva z roku 2014, v tomto prípade do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia týchto usmernení (7).

| (9) | Komisia si 14. apríla 2014 vyžiadala ďalšie informácie o uplatňovaní spoločných zásad pre posúdenie zlučiteľnosti pomoci na základe usmernení v oblasti letectva z roku 2014. Nemecko odpovedalo listom z 19. mája 2014, 26. mája 2014, 10. júla 2014 a 11. júla 2014. |
| --- | --- |

(9)

Komisia si 14. apríla 2014 vyžiadala ďalšie informácie o uplatňovaní spoločných zásad pre posúdenie zlučiteľnosti pomoci na základe usmernení v oblasti letectva z roku 2014. Nemecko odpovedalo listom z 19. mája 2014, 26. mája 2014, 10. júla 2014 a 11. júla 2014.

| (10) | Listom zo 17. júla 2014 Nemecko súhlasilo, aby toto rozhodnutie bolo prijaté a oznámené v anglickom jazyku. |
| --- | --- |

(10)

Listom zo 17. júla 2014 Nemecko súhlasilo, aby toto rozhodnutie bolo prijaté a oznámené v anglickom jazyku.

2.   OPIS OPATRENÍ

2.1.   KONTEXT PRESKÚMANIA A PROJEKTU INFRAŠTRUKTÚRY

2.1.1.   Letisko Lipsko/Halle

| (11) | Letisko Lipsko/Halle sa nachádza v Slobodnom štáte Sasko v strednom Nemecku. Letisko je prevádzkované spoločnosťou FLH (8), ktorá je dcérskou spoločnosťou MFAG (9). MFAG je holdingovou spoločnosťou s tromi dcérskymi spoločnosťami (FLH, letisko Drážďany GmbH a PortGround GmbH). |
| --- | --- |

(11)

Letisko Lipsko/Halle sa nachádza v Slobodnom štáte Sasko v strednom Nemecku. Letisko je prevádzkované spoločnosťou FLH (8), ktorá je dcérskou spoločnosťou MFAG (9). MFAG je holdingovou spoločnosťou s tromi dcérskymi spoločnosťami (FLH, letisko Drážďany GmbH a PortGround GmbH).

| (12) | Po opätovnom zjednotení Nemecka bol zavedený hlavný plán rozvoja letiska. Tento plán zahŕňal budúce vybudovanie systému dvoch vzletových a pristávacích dráh. V roku 1997 bola schválená výstavba severnej vzletovej a pristávacej dráhy. V roku 2004 sa akcionári rozhodli financovať výstavbu južnej vzletovej a pristávacej dráhy (10). |
| --- | --- |

(12)

Po opätovnom zjednotení Nemecka bol zavedený hlavný plán rozvoja letiska. Tento plán zahŕňal budúce vybudovanie systému dvoch vzletových a pristávacích dráh. V roku 1997 bola schválená výstavba severnej vzletovej a pristávacej dráhy. V roku 2004 sa akcionári rozhodli financovať výstavbu južnej vzletovej a pristávacej dráhy (10).

| (13) | Od začiatku prevádzky južnej vzletovej a pristávacej dráhy v roku 2007 spoločnosť DHL Express presunula činnosti svojho európskeho strediska z Bruselu do Lipska. Okrem spoločnosti DHL Express letisko Lipsko/Halle využíva aj spoločnosť Lufthansa Cargo a ďalšie nákladné letecké spoločnosti. V dôsledku toho sa letisko Lipsko/Halle stalo v roku 2011 druhým najväčším letiskom pre nákladnú leteckú dopravu (hneď po letisku Frankfurt nad Mohanom) v Nemecku. V tabuľke 1 je zhrnutý vývoj osobnej a nákladnej leteckej dopravy na letisku od roku 2006.

  Tabuľka 1


  Vývoj osobnej a nákladnej leteckej dopravy na letisku Lipsko/Halle v rokoch 2006 – 2013









  Rok | Vývoj osobnej dopravy | Vývoj služieb nákladnej leteckej prepravy a poštových služieb v tonách | Pohyby lietadiel
  (nákladných a osobných) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 2 348 011 | 29 330 | 42 417 |
| 2007 | 2 723 748 | 101 364 | 50 972 |
| 2008 | 2 462 256 | 442 453 | 59 924 |
| 2009 | 2 421 382 | 524 084 | 60 150 |
| 2010 | 2 352 827 | 663 059 | 62 247 |
| 2011 | 2 266 743 | 760 355 | 64 097 |
| 2012 | 2 286 151 | 863 665 | 62 688 |
| 2013 | 2 240 860 | 887 101 | 61 668 |
| Zdroj: | Letisko Lipsko/Halle (www.leipzig-halle-airport.de). |

(13)

Od začiatku prevádzky južnej vzletovej a pristávacej dráhy v roku 2007 spoločnosť DHL Express presunula činnosti svojho európskeho strediska z Bruselu do Lipska. Okrem spoločnosti DHL Express letisko Lipsko/Halle využíva aj spoločnosť Lufthansa Cargo a ďalšie nákladné letecké spoločnosti. V dôsledku toho sa letisko Lipsko/Halle stalo v roku 2011 druhým najväčším letiskom pre nákladnú leteckú dopravu (hneď po letisku Frankfurt nad Mohanom) v Nemecku. V tabuľke 1 je zhrnutý vývoj osobnej a nákladnej leteckej dopravy na letisku od roku 2006.

Tabuľka 1

Vývoj osobnej a nákladnej leteckej dopravy na letisku Lipsko/Halle v rokoch 2006 – 2013

Rok

Vývoj osobnej dopravy

Vývoj služieb nákladnej leteckej prepravy a poštových služieb v tonách

Pohyby lietadiel

(nákladných a osobných)

2006

2 348 011

29 330

42 417

2007

2 723 748

101 364

50 972

2008

2 462 256

442 453

59 924

2009

2 421 382

524 084

60 150

2010

2 352 827

663 059

62 247

2011

2 266 743

760 355

64 097

2012

2 286 151

863 665

62 688

2013

2 240 860

887 101

61 668

Zdroj:

Letisko Lipsko/Halle (www.leipzig-halle-airport.de).

2.1.2.   Prehľad programu investícií do infraštruktúry

| (14) | Cieľom akcionárskych úverov a kapitálových injekcií je financovanie infraštruktúry a opatrení týkajúcich sa infraštruktúry, ktorých zhrnutie je uvedené v tabuľke 2 a ktoré dosahujú 255,6 milióna EUR.

  Tabuľka 2


  Prehľad programu investícií do infraštruktúry na letisku Lipsko/Halle








  Číslo | Opis | Rozpočtované náklady/predpokladané náklady (v EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| M1 | Nadobudnutie pozemku/premiestnenie/znižovanie hluku/plány zamerané na ochranu priľahlého územia | [...] (11) |
| M2 | Zariadenie na testovanie motorov | [...] |
| M3 | Rolovacia dráha a prejazdový most E7 | [...] |
| M4 | Rozšírenie severnej vzletovej a pristávacej dráhy: náklady na plánovanie | [...] |
| M5 | Vyčistenie priestranstva v rámci prípravy výstavby rolovacej dráhy Victor a nových požiarnych staníc/viacúčelového hangáru | [...] |
| M6 | Paralelná rolovacia dráha Victor | [...] |
| M7 | Ďalšie plochy na odmrazovanie | [...] |
| M8 | Vrtuľníkové letisko | [...] |
| M 9.1 – M 9.4 | Ďalšie opatrenia týkajúce sa infraštruktúry: | Obnova kontrolného bodu I |

(14)

Cieľom akcionárskych úverov a kapitálových injekcií je financovanie infraštruktúry a opatrení týkajúcich sa infraštruktúry, ktorých zhrnutie je uvedené v tabuľke 2 a ktoré dosahujú 255,6 milióna EUR.

Tabuľka 2

Prehľad programu investícií do infraštruktúry na letisku Lipsko/Halle

Číslo

Opis

Rozpočtované náklady/predpokladané náklady (v EUR)

M1

Nadobudnutie pozemku/premiestnenie/znižovanie hluku/plány zamerané na ochranu priľahlého územia

[...] (11)

M2

Zariadenie na testovanie motorov

[...]

M3

Rolovacia dráha a prejazdový most E7

[...]

M4

Rozšírenie severnej vzletovej a pristávacej dráhy: náklady na plánovanie

[...]

M5

Vyčistenie priestranstva v rámci prípravy výstavby rolovacej dráhy Victor a nových požiarnych staníc/viacúčelového hangáru

[...]

M6

Paralelná rolovacia dráha Victor

[...]

M7

Ďalšie plochy na odmrazovanie

[...]

M8

Vrtuľníkové letisko

[...]

M 9.1 – M 9.4

Ďalšie opatrenia týkajúce sa infraštruktúry:

Obnova kontrolného bodu I

| | Funkčná bezpečnostná budova |
| --- | --- |

Funkčná bezpečnostná budova

| | Obstarávanie technického vybavenia |
| --- | --- |

Obstarávanie technického vybavenia

| | Zvieracia farma |
| --- | --- |

Zvieracia farma

[...]

M10

Dodatočné opatrenia na zníženie hluku

[...]

M11

Rozvoj verejnej časti letiska v juhovýchodnej zóne, fáza I

[...]

M12

Schvaľovací proces plánovaného rozšírenia južnej dráhy

[...]

M13

Rozšírenie severnej odbavovacej plochy

[...]

M14

Rozšírenie východnej odbavovacej plochy

[...]

M15

Prispôsobenie infraštruktúry

[...]

M16

Ďalšie opatrenia týkajúce sa infraštruktúry:

| | Rozšírenie hangáru v severnej zóne (M16.1) |
| --- | --- |

Rozšírenie hangáru v severnej zóne (M16.1)

| | Výstavba nového letiskového terminálu a menšieho prístrešku pre lietadlá (M16.2) |
| --- | --- |

Výstavba nového letiskového terminálu a menšieho prístrešku pre lietadlá (M16.2)

[...]

Spolu

255,625 milióna

| (15) | M1 – Rozsiahle opatrenia na zníženie hluku (vrátane nadobudnutia pozemkov/premiestnenia/ochrany priľahlého územia): v rámci rozhodnutia o schválení plánovania týkajúceho sa južnej dráhy a odbavovacích plôch (12) musí letisko Lipsko/Halle zaviesť opatrenia na zníženie hluku na území chránenom pred hlukom v nočných hodinách. Toto územie chránené pred hlukom v nočných hodinách sa malo rozkladať na ploche okolo 211 km2 s približným počtom 6 000 obytných domov. Na základe prvého výpočtu rozsahu územia chráneného pred hlukom v nočných hodinách uskutočneného koncom februára 2009 je potrebné pôvodné chránené územie rozšíriť o ďalších približne 4 000 obytných domov. |
| --- | --- |

(15)

M1 – Rozsiahle opatrenia na zníženie hluku (vrátane nadobudnutia pozemkov/premiestnenia/ochrany priľahlého územia): v rámci rozhodnutia o schválení plánovania týkajúceho sa južnej dráhy a odbavovacích plôch (12) musí letisko Lipsko/Halle zaviesť opatrenia na zníženie hluku na území chránenom pred hlukom v nočných hodinách. Toto územie chránené pred hlukom v nočných hodinách sa malo rozkladať na ploche okolo 211 km2 s približným počtom 6 000 obytných domov. Na základe prvého výpočtu rozsahu územia chráneného pred hlukom v nočných hodinách uskutočneného koncom februára 2009 je potrebné pôvodné chránené územie rozšíriť o ďalších približne 4 000 obytných domov.

| (16) | M2 – Zariadenie na testovanie motorov: nové zariadenie na testovanie motorov bolo vybudované na letisku Lipsko/Halle v rokoch 2007 – 2008. Letisko Lipsko/Halle je v prevádzke 24 hodín denne, a preto musí mať k dispozícii zariadenia potrebné na testovanie motorov lietadiel v denných aj nočných hodinách. Zariadenie na testovanie motorov bolo vytvorené ako uzavretá štruktúra s cieľom obmedziť emisie hluku. |
| --- | --- |

(16)

M2 – Zariadenie na testovanie motorov: nové zariadenie na testovanie motorov bolo vybudované na letisku Lipsko/Halle v rokoch 2007 – 2008. Letisko Lipsko/Halle je v prevádzke 24 hodín denne, a preto musí mať k dispozícii zariadenia potrebné na testovanie motorov lietadiel v denných aj nočných hodinách. Zariadenie na testovanie motorov bolo vytvorené ako uzavretá štruktúra s cieľom obmedziť emisie hluku.

| (17) | M3 – Rolovacia dráha a prejazdový most „E7“: na zmiernenie tlaku na existujúce rolovacie dráhy a prejazdové mosty a s cieľom poskytnúť alternatívu v prípade nehôd alebo porúch bola vo východnej časti letiska vybudovaná rolovacia dráha a prejazdový most „E7“. Z technických dôvodov sa tento projekt infraštruktúry rozdelil na tri čiastkové projekty: prejazdový most (13), rolovaciu dráhu a technické vybavenie (osvetlenie). Práce na projekte sa začali v roku 2008. |
| --- | --- |

(17)

M3 – Rolovacia dráha a prejazdový most „E7“: na zmiernenie tlaku na existujúce rolovacie dráhy a prejazdové mosty a s cieľom poskytnúť alternatívu v prípade nehôd alebo porúch bola vo východnej časti letiska vybudovaná rolovacia dráha a prejazdový most „E7“. Z technických dôvodov sa tento projekt infraštruktúry rozdelil na tri čiastkové projekty: prejazdový most (13), rolovaciu dráhu a technické vybavenie (osvetlenie). Práce na projekte sa začali v roku 2008.

| (18) | M4 – Rozšírenie severnej vzletovej a pristávacej dráhy (náklady na plánovanie) zo súčasných 3 600 metrov na 3 800 metrov: rozšírenie severnej dráhy má zabezpečiť, aby nákladné lietadlá s maximálnou vzletovou hmotnosťou dokázali vzlietnuť bez akéhokoľvek obmedzenia užitočného zaťaženia. Plánovanie tohto projektu infraštruktúry sa začalo v roku 2008. |
| --- | --- |

(18)

M4 – Rozšírenie severnej vzletovej a pristávacej dráhy (náklady na plánovanie) zo súčasných 3 600 metrov na 3 800 metrov: rozšírenie severnej dráhy má zabezpečiť, aby nákladné lietadlá s maximálnou vzletovou hmotnosťou dokázali vzlietnuť bez akéhokoľvek obmedzenia užitočného zaťaženia. Plánovanie tohto projektu infraštruktúry sa začalo v roku 2008.

| (19) | M5 – Vyčistenie priestranstva v rámci prípravy výstavby rolovacej dráhy Victor a nových požiarnych staníc/viacúčelového hangáru I: požiarnu stanicu a viacúčelový hangár bude potrebné zbúrať a znovu postaviť. Práce na obnove viacúčelového hangáru I a požiarnej stanice sa začali v máji 2009. Nový viacúčelový hangár sa bude používať na uskladnenie vybavenia na zimnú údržbu. Práce budú zahŕňať aj výstavbu zariadenia odbornej prípravy pre hasičský zbor. |
| --- | --- |

(19)

M5 – Vyčistenie priestranstva v rámci prípravy výstavby rolovacej dráhy Victor a nových požiarnych staníc/viacúčelového hangáru I: požiarnu stanicu a viacúčelový hangár bude potrebné zbúrať a znovu postaviť. Práce na obnove viacúčelového hangáru I a požiarnej stanice sa začali v máji 2009. Nový viacúčelový hangár sa bude používať na uskladnenie vybavenia na zimnú údržbu. Práce budú zahŕňať aj výstavbu zariadenia odbornej prípravy pre hasičský zbor.

| (20) | M6 – Paralelná rolovacia dráha „Victor“: podľa oznámenia je výstavba rolovacej dráhy „Victor“ medzi dvoma existujúcimi rolovacími dráhami nevyhnutná na pokrytie ďalších narastajúcich kapacít na letisku Lipsko/Halle a na pokrytie kapacít v juhozápadnej časti letiska v čase špičky a v prípade východného prúdenia vzduchu. |
| --- | --- |

(20)

M6 – Paralelná rolovacia dráha „Victor“: podľa oznámenia je výstavba rolovacej dráhy „Victor“ medzi dvoma existujúcimi rolovacími dráhami nevyhnutná na pokrytie ďalších narastajúcich kapacít na letisku Lipsko/Halle a na pokrytie kapacít v juhozápadnej časti letiska v čase špičky a v prípade východného prúdenia vzduchu.

| (21) | M7 – Ďalšie plochy na odmrazovanie: ďalšie plochy na odmrazovanie sú potrebné na to, aby sa zabezpečil hladký chod odmrazovania lietadiel a aby sa zabránilo oneskoreniam v dôsledku nedostatočnej infraštruktúry. |
| --- | --- |

(21)

M7 – Ďalšie plochy na odmrazovanie: ďalšie plochy na odmrazovanie sú potrebné na to, aby sa zabezpečil hladký chod odmrazovania lietadiel a aby sa zabránilo oneskoreniam v dôsledku nedostatočnej infraštruktúry.

| (22) | M8 – Vrtuľníkové letisko: V rokoch 2008 – 2009 sa na letisku Lipsko/Halle prispôsobila povrchová štruktúra, vyznačila sa plocha a vytvoril sa tak parkovací priestor pre vrtuľníky. Používa sa ako základňa leteckých záchranných a núdzových operácií. |
| --- | --- |

(22)

M8 – Vrtuľníkové letisko: V rokoch 2008 – 2009 sa na letisku Lipsko/Halle prispôsobila povrchová štruktúra, vyznačila sa plocha a vytvoril sa tak parkovací priestor pre vrtuľníky. Používa sa ako základňa leteckých záchranných a núdzových operácií.

| (23) | M9.1 – Obnova kontrolného bodu I: s cieľom dodržať súlad s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2320/2002 (14) je potrebné uskutočniť obnovu kontrolného bodu I. Bude základňou všetkých organizačných činností týkajúcich sa bezpečnosti letiska (riadenie povolení a kľúčov, bezpečnostné školenia, úlohy riadenia), kontrol (napríklad osôb a nákladu) a bezpečnostných služieb (napríklad služieb pre návštevníkov, VIP). |
| --- | --- |

(23)

M9.1 – Obnova kontrolného bodu I: s cieľom dodržať súlad s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2320/2002 (14) je potrebné uskutočniť obnovu kontrolného bodu I. Bude základňou všetkých organizačných činností týkajúcich sa bezpečnosti letiska (riadenie povolení a kľúčov, bezpečnostné školenia, úlohy riadenia), kontrol (napríklad osôb a nákladu) a bezpečnostných služieb (napríklad služieb pre návštevníkov, VIP).

| (24) | M9.2 – Funkčná bezpečnostná budova: novú bezpečnostnú budovu bude využívať spolková polícia, regionálna polícia, colné orgány a nemecká meteorologická služba. |
| --- | --- |

(24)

M9.2 – Funkčná bezpečnostná budova: novú bezpečnostnú budovu bude využívať spolková polícia, regionálna polícia, colné orgány a nemecká meteorologická služba.

| (25) | M9.3 – Obstarávanie technického vybavenia: s cieľom prispôsobiť sa novej infraštruktúre musí letisko Lipsko/Halle nadobudnúť aj ďalšie vybavenie na zimnú údržbu a ďalšie protipožiarne vybavenie. Obvodové oplotenie letiska bude musieť byť takisto dodatočne vybavené detektormi a systémom digitálneho kamerového dohľadu s inteligentným pohybovým senzorom. |
| --- | --- |

(25)

M9.3 – Obstarávanie technického vybavenia: s cieľom prispôsobiť sa novej infraštruktúre musí letisko Lipsko/Halle nadobudnúť aj ďalšie vybavenie na zimnú údržbu a ďalšie protipožiarne vybavenie. Obvodové oplotenie letiska bude musieť byť takisto dodatočne vybavené detektormi a systémom digitálneho kamerového dohľadu s inteligentným pohybovým senzorom.

| (26) | M9.4 – Zvieracia farma: projekt sa týka vytvorenia oddelenej budovy na letisku určenej na vývoz/dovoz zvierat z tretích krajín, ktorá bude vybavená veterinárnymi zariadeniami. |
| --- | --- |

(26)

M9.4 – Zvieracia farma: projekt sa týka vytvorenia oddelenej budovy na letisku určenej na vývoz/dovoz zvierat z tretích krajín, ktorá bude vybavená veterinárnymi zariadeniami.

| (27) | M10 – Dodatočné opatrenia na zníženie hluku: vzhľadom na predpokladaný rast najmä v oblasti leteckej nákladnej dopravy na letisku Lipsko/Halle sa očakáva, že ďalšie opatrenia na zníženie hluku (a súvisiace práce) budú potrebné v strednodobom horizonte, keď sa letisko rozšíri. |
| --- | --- |

(27)

M10 – Dodatočné opatrenia na zníženie hluku: vzhľadom na predpokladaný rast najmä v oblasti leteckej nákladnej dopravy na letisku Lipsko/Halle sa očakáva, že ďalšie opatrenia na zníženie hluku (a súvisiace práce) budú potrebné v strednodobom horizonte, keď sa letisko rozšíri.

| (28) | M11 – Rozvoj verejnej časti letiska v juhovýchodnej zóne, fáza I: v oblastiach v blízkosti východnej strany existujúcich zariadení (hangár a prevádzková budova) vo verejnej časti letiska Lipsko/Halle bude do roku 2010 plne zabezpečená dodávka elektrickej energie a vody, ako aj spracovanie odpadových vôd a odvádzanie dažďovej vody. Práce sa začali v roku 2008. Po pripojení existujúceho kruhového objazdu pri termináli prekládky nákladnej leteckej dopravy k verejnej cestnej sieti bude potrebné prijať dodatočné opatrenia na zníženie hluku. |
| --- | --- |

(28)

M11 – Rozvoj verejnej časti letiska v juhovýchodnej zóne, fáza I: v oblastiach v blízkosti východnej strany existujúcich zariadení (hangár a prevádzková budova) vo verejnej časti letiska Lipsko/Halle bude do roku 2010 plne zabezpečená dodávka elektrickej energie a vody, ako aj spracovanie odpadových vôd a odvádzanie dažďovej vody. Práce sa začali v roku 2008. Po pripojení existujúceho kruhového objazdu pri termináli prekládky nákladnej leteckej dopravy k verejnej cestnej sieti bude potrebné prijať dodatočné opatrenia na zníženie hluku.

| (29) | M12 – Schvaľovací proces plánovaného rozšírenia v južnej časti: v dlhodobom horizonte sa plánuje rozšírenie južnej dráhy (3 600 metrov) a odbavovacej plochy na letisku Lipsko/Halle. K tomu bude potrebný schvaľovací proces plánovania. |
| --- | --- |

(29)

M12 – Schvaľovací proces plánovaného rozšírenia v južnej časti: v dlhodobom horizonte sa plánuje rozšírenie južnej dráhy (3 600 metrov) a odbavovacej plochy na letisku Lipsko/Halle. K tomu bude potrebný schvaľovací proces plánovania.

| (30) | M13 – Rozšírenie severnej odbavovacej plochy: do roku 2020 sa má vybudovať dvanásť ďalších stanovíšť. Rozvoj terminálu v severnej časti letiska umožní rovnomernejšie rozloženie pohybov lietadiel medzi oboma vzletovými a pristávacími dráhami. |
| --- | --- |

(30)

M13 – Rozšírenie severnej odbavovacej plochy: do roku 2020 sa má vybudovať dvanásť ďalších stanovíšť. Rozvoj terminálu v severnej časti letiska umožní rovnomernejšie rozloženie pohybov lietadiel medzi oboma vzletovými a pristávacími dráhami.

| (31) | M14 – Rozšírenie východnej odbavovacej plochy: východná hranica odbavovacej plochy sa presunie smerom na juh, aby sa tak zabezpečili bezbariérové oblasti potrebné na operácie na vzletovej a pristávacej dráhe. Odbavovacia plocha musí byť zároveň pripojená na systém rolovacích dráh a na odmrazovacie stanice. |
| --- | --- |

(31)

M14 – Rozšírenie východnej odbavovacej plochy: východná hranica odbavovacej plochy sa presunie smerom na juh, aby sa tak zabezpečili bezbariérové oblasti potrebné na operácie na vzletovej a pristávacej dráhe. Odbavovacia plocha musí byť zároveň pripojená na systém rolovacích dráh a na odmrazovacie stanice.

| (32) | M15 – Prispôsobenie infraštruktúry: terminál v severnej zóne sa musí upraviť tak, aby sa zohľadnila novo vybudovaná odbavovacia plocha v severnej zóne a premiestnenie činností spojených s nákladnou prepravou do tejto zóny. Na tento účel sa hangár a potrebné podporné funkcie musia prispôsobiť lietadlám kategórie F. |
| --- | --- |

(32)

M15 – Prispôsobenie infraštruktúry: terminál v severnej zóne sa musí upraviť tak, aby sa zohľadnila novo vybudovaná odbavovacia plocha v severnej zóne a premiestnenie činností spojených s nákladnou prepravou do tejto zóny. Na tento účel sa hangár a potrebné podporné funkcie musia prispôsobiť lietadlám kategórie F.

| (33) | M16.1 – Rozšírenie hangáru v severnej zóne: tento postup zahŕňa výstavbu novej odbavovacej plochy v severnej zóne vrátane premiestnenia činností spojených s nákladnou prepravou do tejto zóny a zabezpečenia stanovíšť údržby. |
| --- | --- |

(33)

M16.1 – Rozšírenie hangáru v severnej zóne: tento postup zahŕňa výstavbu novej odbavovacej plochy v severnej zóne vrátane premiestnenia činností spojených s nákladnou prepravou do tejto zóny a zabezpečenia stanovíšť údržby.

| (34) | M16.2 – Výstavba nového letiskového terminálu a menšieho prístrešku pre lietadlá: bude potrebné vybudovať nový letecký terminál a menší prístrešok pre lietadlá. Pôvodný letecký terminál bol zbúraný, keď sa postavila nová južná vzletová a pristávacia dráha. |
| --- | --- |

(34)

M16.2 – Výstavba nového letiskového terminálu a menšieho prístrešku pre lietadlá: bude potrebné vybudovať nový letecký terminál a menší prístrešok pre lietadlá. Pôvodný letecký terminál bol zbúraný, keď sa postavila nová južná vzletová a pristávacia dráha.

2.2.   OPATRENIA, KTORÉ SÚ PREDMETOM VYŠETROVANIA A DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA VO VECI FORMÁLNEHO ZISŤOVANIA

| (35) | V rozhodnutí o začatí konania sa preskúmali tieto opatrenia financovania investičného projektu (t. j. infraštruktúry a opatrení týkajúcich sa infraštruktúry) na letisku Lipsko/Halle:






  i) | akcionárske úvery v prospech FLH potenciálne vo výške až 255,6 milióna EUR (ďalej len „už čiastočne zavedené preklenovacie financovanie“); |
| --- | --- | --- |

(35)

V rozhodnutí o začatí konania sa preskúmali tieto opatrenia financovania investičného projektu (t. j. infraštruktúry a opatrení týkajúcich sa infraštruktúry) na letisku Lipsko/Halle:

i)

akcionárske úvery v prospech FLH potenciálne vo výške až 255,6 milióna EUR (ďalej len „už čiastočne zavedené preklenovacie financovanie“);

| ii) | kapitálové injekcie do FLH vo výške do 255,6 milióna EUR. |
| --- | --- |

ii)

kapitálové injekcie do FLH vo výške do 255,6 milióna EUR.

| (36) | So zreteľom na oznámené opatrenia týkajúce sa infraštruktúry Komisia vyjadrila pochybnosti, či skutočne ešte patria do pôsobnosti verejnej politiky, a teda, či ich financovanie už nepredstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(36)

So zreteľom na oznámené opatrenia týkajúce sa infraštruktúry Komisia vyjadrila pochybnosti, či skutočne ešte patria do pôsobnosti verejnej politiky, a teda, či ich financovanie už nepredstavuje štátnu pomoc.

| (37) | Komisia dospela k záveru, že akcionárske úvery a kapitálové injekcie do MFAG nepredstavujú štátnu pomoc, keďže sa majú v obidvoch prípadoch previesť spoločnosti FLH. MFAG možno považovať len za sprostredkovateľa pri prevode finančných prostriedkov spoločnosti FLH, a teda nie za samostatného príjemcu pomoci. |
| --- | --- |

(37)

Komisia dospela k záveru, že akcionárske úvery a kapitálové injekcie do MFAG nepredstavujú štátnu pomoc, keďže sa majú v obidvoch prípadoch previesť spoločnosti FLH. MFAG možno považovať len za sprostredkovateľa pri prevode finančných prostriedkov spoločnosti FLH, a teda nie za samostatného príjemcu pomoci.

2.2.1.   Akcionárske úvery v prospech spoločnosti FLH

| (38) | Zo začiatku bola infraštruktúra a projekty týkajúce sa infraštruktúry financované prostredníctvom akcionárskych úverov, ktoré sa prevedú na kapitál, až keď financovanie týchto finančných opatrení v oblasti infraštruktúry schváli Európska komisia. V období rokov 2006 – 2011 (15) celková suma akcionárskych úverov poskytnutých spoločnosti FLH predstavovala [...] miliónov EUR. |
| --- | --- |

(38)

Zo začiatku bola infraštruktúra a projekty týkajúce sa infraštruktúry financované prostredníctvom akcionárskych úverov, ktoré sa prevedú na kapitál, až keď financovanie týchto finančných opatrení v oblasti infraštruktúry schváli Európska komisia. V období rokov 2006 – 2011 (15) celková suma akcionárskych úverov poskytnutých spoločnosti FLH predstavovala [...] miliónov EUR.

| (39) | Podmienky akcionárskych úverov v rokoch 2006 – 2008 boli stanovené na základe úverovej zmluvy medzi bankou Sachsen LB a spoločnosťou MFAG. Základná úroková sadzba sa rovná súčtu trojmesačnej sadzby EURIBOR a rizikovej marže vo výške [...] bázických bodov. Základná úroková sadzba na rok 2009 sa rovná súčtu trojmesačnej sadzby EURIBOR a rizikovej marže vo výške [...] bázických bodov. Základná úroková sadzba na rok 2010 sa rovná súčtu trojmesačnej sadzby EURIBOR a rizikovej marže vo výške [...] bázických bodov. |
| --- | --- |

(39)

Podmienky akcionárskych úverov v rokoch 2006 – 2008 boli stanovené na základe úverovej zmluvy medzi bankou Sachsen LB a spoločnosťou MFAG. Základná úroková sadzba sa rovná súčtu trojmesačnej sadzby EURIBOR a rizikovej marže vo výške [...] bázických bodov. Základná úroková sadzba na rok 2009 sa rovná súčtu trojmesačnej sadzby EURIBOR a rizikovej marže vo výške [...] bázických bodov. Základná úroková sadzba na rok 2010 sa rovná súčtu trojmesačnej sadzby EURIBOR a rizikovej marže vo výške [...] bázických bodov.

Počiatočné posúdenie existencie pomoci Komisiou

| (40) | Pokiaľ ide o akcionárske úvery v prospech spoločnosti FLH a ich charakter pomoci, Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či boli akcionárske úvery spoločnosti FLH poskytnuté za podmienok, za ktorých by sa mohli bežne získať na trhu. Najmä pokiaľ ide o porovnateľné úverové zmluvy, Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či orientačné návrhy predložené elektronickou poštou bez zámeru vstupovať do právne záväzných úverových zmlúv a bez príslušného posúdenia pravdepodobnosti platobnej neschopnosti a kolateralizácie možno považovať za spoľahlivú trhovú referenčnú hodnotu. |
| --- | --- |

(40)

Pokiaľ ide o akcionárske úvery v prospech spoločnosti FLH a ich charakter pomoci, Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či boli akcionárske úvery spoločnosti FLH poskytnuté za podmienok, za ktorých by sa mohli bežne získať na trhu. Najmä pokiaľ ide o porovnateľné úverové zmluvy, Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či orientačné návrhy predložené elektronickou poštou bez zámeru vstupovať do právne záväzných úverových zmlúv a bez príslušného posúdenia pravdepodobnosti platobnej neschopnosti a kolateralizácie možno považovať za spoľahlivú trhovú referenčnú hodnotu.

| (41) | Vzhľadom na neexistenciu referenčnej hodnoty Komisia založila svoje posúdenie na proxy hodnote stanovenej v oznámení o referenčných sadzbách z roku 2008 (16). Keďže chýbal rating spoločnosti FLH a príslušné kolaterály, podmienky akcionárskych úverov spoločnosti FLH sa zdali výhodnejšie v porovnaní s proxy hodnotami stanovenými Komisiou pre trhové úrokové sadzby podľa oznámenia o referenčných sadzbách z roku 2008. |
| --- | --- |

(41)

Vzhľadom na neexistenciu referenčnej hodnoty Komisia založila svoje posúdenie na proxy hodnote stanovenej v oznámení o referenčných sadzbách z roku 2008 (16). Keďže chýbal rating spoločnosti FLH a príslušné kolaterály, podmienky akcionárskych úverov spoločnosti FLH sa zdali výhodnejšie v porovnaní s proxy hodnotami stanovenými Komisiou pre trhové úrokové sadzby podľa oznámenia o referenčných sadzbách z roku 2008.

| (42) | Možný prvok pomoci sa rovná rozdielu medzi trhovou úrokovou sadzbou a skutočnou úrokovou sadzbou. |
| --- | --- |

(42)

Možný prvok pomoci sa rovná rozdielu medzi trhovou úrokovou sadzbou a skutočnou úrokovou sadzbou.

2.2.2.   Kapitálové injekcie do spoločnosti FLH

| (43) | Kapitálové injekcie do spoločnosti FLH zamerané na financovanie infraštruktúry a opatrení týkajúcich sa infraštruktúry (pozri tabuľku 2) podliehajú schváleniu Komisiou. V dôsledku toho sa predpokladá, že až po schválení pomoci sa akcionárske úvery spoločnosti FLH prevedú na vlastný kapitál. |
| --- | --- |

(43)

Kapitálové injekcie do spoločnosti FLH zamerané na financovanie infraštruktúry a opatrení týkajúcich sa infraštruktúry (pozri tabuľku 2) podliehajú schváleniu Komisiou. V dôsledku toho sa predpokladá, že až po schválení pomoci sa akcionárske úvery spoločnosti FLH prevedú na vlastný kapitál.

| (44) | Celková suma finančných prostriedkov určených na náhradu nákladov na infraštruktúru a projekty týkajúce sa infraštruktúry predstavuje 255,6 milióna EUR. Celkovo 240,3 milióna EUR sa uloží v rezervnom kapitálovom fonde MFAG a presmeruje sa do spoločnosti FLH na zvýšenie jej vlastného kapitálu (t. j. vlastnej kapitálovej rezervy). Akcionári spoločnosti FLH zase vložia zostávajúcu sumu priamo do rezervného kapitálového fondu FLH. |
| --- | --- |

(44)

Celková suma finančných prostriedkov určených na náhradu nákladov na infraštruktúru a projekty týkajúce sa infraštruktúry predstavuje 255,6 milióna EUR. Celkovo 240,3 milióna EUR sa uloží v rezervnom kapitálovom fonde MFAG a presmeruje sa do spoločnosti FLH na zvýšenie jej vlastného kapitálu (t. j. vlastnej kapitálovej rezervy). Akcionári spoločnosti FLH zase vložia zostávajúcu sumu priamo do rezervného kapitálového fondu FLH.

| (45) | Podľa Nemecka sa budú kapitálové injekcie vykonávať bez akéhokoľvek súvisiaceho podnikateľského plánu a bez posúdenia ziskovosti opatrení z dlhodobého hľadiska. |
| --- | --- |

(45)

Podľa Nemecka sa budú kapitálové injekcie vykonávať bez akéhokoľvek súvisiaceho podnikateľského plánu a bez posúdenia ziskovosti opatrení z dlhodobého hľadiska.

| (46) | Hoci sa niektoré projekty infraštruktúry, ktoré sa majú financovať prostredníctvom plánovaných kapitálových injekcií, už začali, verejný akcionár pred začatím projektov v každom prípade oznámil úmysel financovať tieto opatrenia pred začatím akýchkoľvek prác. Kapitálové injekcie ešte neboli vykonané. |
| --- | --- |

(46)

Hoci sa niektoré projekty infraštruktúry, ktoré sa majú financovať prostredníctvom plánovaných kapitálových injekcií, už začali, verejný akcionár pred začatím projektov v každom prípade oznámil úmysel financovať tieto opatrenia pred začatím akýchkoľvek prác. Kapitálové injekcie ešte neboli vykonané.

Počiatočné posúdenie existencie pomoci Komisiou

| (47) | Pokiaľ ide o kapitálové injekcie a ich charakter pomoci, Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či bez akýchkoľvek dlhodobých očakávaní v súvislosti s výnosmi akcionári spoločnosti FLH konali ako podnikateľský subjekt v trhovom hospodárstve. Preto mala Komisia pochybnosti, či by sa kapitálové injekcie mohli považovať za opatrenie nepredstavujúce štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(47)

Pokiaľ ide o kapitálové injekcie a ich charakter pomoci, Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či bez akýchkoľvek dlhodobých očakávaní v súvislosti s výnosmi akcionári spoločnosti FLH konali ako podnikateľský subjekt v trhovom hospodárstve. Preto mala Komisia pochybnosti, či by sa kapitálové injekcie mohli považovať za opatrenie nepredstavujúce štátnu pomoc.

2.2.3.   Zlučiteľnosť pomoci

| (48) | Keďže akcionárske úvery spoločnosti FLH a následné kapitálové injekcie by mohli predstavovať štátnu pomoc, Komisia musela posúdiť, či by sa táto pomoc mohla považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. V tejto súvislosti sú v usmerneniach v oblasti letectva z roku 2005 zhrnuté spoločné zásady posudzovania zlučiteľnosti pomoci na financovanie letiskovej infraštruktúry podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. |
| --- | --- |

(48)

Keďže akcionárske úvery spoločnosti FLH a následné kapitálové injekcie by mohli predstavovať štátnu pomoc, Komisia musela posúdiť, či by sa táto pomoc mohla považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. V tejto súvislosti sú v usmerneniach v oblasti letectva z roku 2005 zhrnuté spoločné zásady posudzovania zlučiteľnosti pomoci na financovanie letiskovej infraštruktúry podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy.

| (49) | V rozhodnutí o začatí konania Komisia dospela k záveru, že určité kritériá stanovené v usmerneniach v oblasti letectva z roku 2005 sú v tomto prípade splnené. V tejto súvislosti Komisia dospela k záveru, že pomoc spĺňa jasne definovaný cieľ spoločného záujmu, keďže zlepšuje najmä prepojenie regiónu, pokiaľ ide o služby nákladnej dopravy, a má pozitívny vplyv na miestny rozvoj. So zreteľom na pozitívne vyhliadky na rozvoj letiska Komisia dospela k záveru, že letisko má dobré strednodobé perspektívy na využívanie infraštruktúry a že program je nevyhnutný. |
| --- | --- |

(49)

V rozhodnutí o začatí konania Komisia dospela k záveru, že určité kritériá stanovené v usmerneniach v oblasti letectva z roku 2005 sú v tomto prípade splnené. V tejto súvislosti Komisia dospela k záveru, že pomoc spĺňa jasne definovaný cieľ spoločného záujmu, keďže zlepšuje najmä prepojenie regiónu, pokiaľ ide o služby nákladnej dopravy, a má pozitívny vplyv na miestny rozvoj. So zreteľom na pozitívne vyhliadky na rozvoj letiska Komisia dospela k záveru, že letisko má dobré strednodobé perspektívy na využívanie infraštruktúry a že program je nevyhnutný.

| (50) | V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti, či sú predmetné opatrenia v oblasti infraštruktúry primerané cieľu, ktorý bol stanovený. Okrem toho Komisia vyjadrila obavy, že nie všetci používatelia majú prístup na letisko rovnakým a nediskriminačným spôsobom. Komisia takisto uviedla, že keďže FLH ako špecializované nákladné letisko konkuruje letiskám v iných členských štátoch, v súčasnom štádiu nemôže dospieť k záveru, že rozvoj obchodu nie je ovplyvnený v rozsahu, ktorý je v rozpore so spoločným záujmom. Komisia má okrem toho aj pochybnosti týkajúce sa nevyhnutnosti a proporcionality pomoci. |
| --- | --- |

(50)

V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti, či sú predmetné opatrenia v oblasti infraštruktúry primerané cieľu, ktorý bol stanovený. Okrem toho Komisia vyjadrila obavy, že nie všetci používatelia majú prístup na letisko rovnakým a nediskriminačným spôsobom. Komisia takisto uviedla, že keďže FLH ako špecializované nákladné letisko konkuruje letiskám v iných členských štátoch, v súčasnom štádiu nemôže dospieť k záveru, že rozvoj obchodu nie je ovplyvnený v rozsahu, ktorý je v rozpore so spoločným záujmom. Komisia má okrem toho aj pochybnosti týkajúce sa nevyhnutnosti a proporcionality pomoci.

| (51) | Komisia preto vyjadrila pochybnosti o tom, či financovanie oznámených opatrení možno považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 zmluvy. |
| --- | --- |

(51)

Komisia preto vyjadrila pochybnosti o tom, či financovanie oznámených opatrení možno považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 zmluvy.

3.   PRIPOMIENKY NEMECKA

3.1.   KONTEXT PREŠETROVANÝCH OPATRENÍ

| (52) | Nemecko vo svojich pripomienkach hneď na začiatku bližšie objasnilo kontext prešetrovaných opatrení. V tejto súvislosti Nemecko tvrdí, že už v rámci zmluvy o opätovnom zjednotení z roku 1990 sa plánoval ďalší rozvoj letiska Lipsko/Halle. Podľa Nemecka sa stanovil hlavný plán rozvoja letiska a rozhodlo sa o vytvorení systému dvoch paralelných vzletových a pristávacích dráh. Nemecko ďalej vysvetlilo, že výstavba severnej dráhy bola schválená v roku 1997 a jej prevádzka sa začala v roku 2000, zatiaľ čo výstavba južnej dráhy bola schválená v roku 2004 a jej prevádzka sa začala v roku 2007. |
| --- | --- |

(52)

Nemecko vo svojich pripomienkach hneď na začiatku bližšie objasnilo kontext prešetrovaných opatrení. V tejto súvislosti Nemecko tvrdí, že už v rámci zmluvy o opätovnom zjednotení z roku 1990 sa plánoval ďalší rozvoj letiska Lipsko/Halle. Podľa Nemecka sa stanovil hlavný plán rozvoja letiska a rozhodlo sa o vytvorení systému dvoch paralelných vzletových a pristávacích dráh. Nemecko ďalej vysvetlilo, že výstavba severnej dráhy bola schválená v roku 1997 a jej prevádzka sa začala v roku 2000, zatiaľ čo výstavba južnej dráhy bola schválená v roku 2004 a jej prevádzka sa začala v roku 2007.

| (53) | Za týchto okolností Nemecko potvrdilo, že vďaka systému paralelných dráh a premiestneniu viacerých veľkých leteckých nákladných dopravcov bolo letisko Lipsko/Halle schopné zaistiť si pozíciu druhého najväčšieho strediska leteckej nákladnej dopravy v Nemecku. V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že od roku 2010 bolo letisko schopné posilniť svoje postavenie jedného z najvýznamnejších centier prekládky nákladnej leteckej dopravy v Európe. Nemecko dodalo aj to, že v súčasnosti na letisku pôsobí 133 spoločností, ktoré v roku 2010 zamestnávali celkovo 5 106 osôb (zvýšenie o 14,4 % v porovnaní s rokom 2009). |
| --- | --- |

(53)

Za týchto okolností Nemecko potvrdilo, že vďaka systému paralelných dráh a premiestneniu viacerých veľkých leteckých nákladných dopravcov bolo letisko Lipsko/Halle schopné zaistiť si pozíciu druhého najväčšieho strediska leteckej nákladnej dopravy v Nemecku. V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že od roku 2010 bolo letisko schopné posilniť svoje postavenie jedného z najvýznamnejších centier prekládky nákladnej leteckej dopravy v Európe. Nemecko dodalo aj to, že v súčasnosti na letisku pôsobí 133 spoločností, ktoré v roku 2010 zamestnávali celkovo 5 106 osôb (zvýšenie o 14,4 % v porovnaní s rokom 2009).

| (54) | Nemecko zastáva názor, že letisko je preto hnacou silou hospodárskeho rozvoja v regióne a zohráva dôležitú úlohu v regionálnej zamestnanosti. Nemecko zdôraznilo, že tento záver potvrdzuje aj zvýšenie príjmov a objemu nákladnej dopravy na letisku: v období rokov 2005 až 2009 príjmy vytvorené spoločnosťou FLH vzrástli zo 47 miliónov EUR na 80 miliónov EUR. So zreteľom na objemy nákladu Nemecko uvádza, že v porovnaní s inými letiskami, zaznamenáva letisko Lipsko/Halle konštantný nárast (zatiaľ čo v roku 2007 sa spracovalo 101 364 ton nákladu, v roku 2008 sa tento počet zvýšil na 442 453, v roku 2009 na 524 084 ton a v roku 2010 na 663 059 ton). S cieľom doplniť svoje vyhlásenie Nemecko poukázalo na to, že objem nákladnej leteckej dopravy vzrástol v roku 2009 o 18,5 % a v roku 2010 o 26,5 %. Podľa Nemecka možno očakávať ďalší nárast objemu nákladu. V tejto súvislosti Nemecko objasnilo, že do roku 2020 (17) by sa malo spracovať približne 820 000 ton leteckého nákladu. Nemecko však uviedlo, že tento odhad objemu sa splní už do roku 2015 (18). |
| --- | --- |

(54)

Nemecko zastáva názor, že letisko je preto hnacou silou hospodárskeho rozvoja v regióne a zohráva dôležitú úlohu v regionálnej zamestnanosti. Nemecko zdôraznilo, že tento záver potvrdzuje aj zvýšenie príjmov a objemu nákladnej dopravy na letisku: v období rokov 2005 až 2009 príjmy vytvorené spoločnosťou FLH vzrástli zo 47 miliónov EUR na 80 miliónov EUR. So zreteľom na objemy nákladu Nemecko uvádza, že v porovnaní s inými letiskami, zaznamenáva letisko Lipsko/Halle konštantný nárast (zatiaľ čo v roku 2007 sa spracovalo 101 364 ton nákladu, v roku 2008 sa tento počet zvýšil na 442 453, v roku 2009 na 524 084 ton a v roku 2010 na 663 059 ton). S cieľom doplniť svoje vyhlásenie Nemecko poukázalo na to, že objem nákladnej leteckej dopravy vzrástol v roku 2009 o 18,5 % a v roku 2010 o 26,5 %. Podľa Nemecka možno očakávať ďalší nárast objemu nákladu. V tejto súvislosti Nemecko objasnilo, že do roku 2020 (17) by sa malo spracovať približne 820 000 ton leteckého nákladu. Nemecko však uviedlo, že tento odhad objemu sa splní už do roku 2015 (18).

| (55) | Nemecko okrem toho uviedlo, že letisko v posledných rokoch zaznamenalo postupný nárast počtu cestujúcich (z 1 988 854 cestujúcich v roku 2002 na 2 723 748 cestujúcich v roku 2007). Hoci podľa Nemecka došlo od roku 2007 k zníženiu osobnej dopravy (iba 2 352 827 cestujúcich v roku 2010), v strednodobom až dlhodobom horizonte do roku 2020 Nemecko očakáva nárast počtu cestujúcich až na 4,6 milióna. |
| --- | --- |

(55)

Nemecko okrem toho uviedlo, že letisko v posledných rokoch zaznamenalo postupný nárast počtu cestujúcich (z 1 988 854 cestujúcich v roku 2002 na 2 723 748 cestujúcich v roku 2007). Hoci podľa Nemecka došlo od roku 2007 k zníženiu osobnej dopravy (iba 2 352 827 cestujúcich v roku 2010), v strednodobom až dlhodobom horizonte do roku 2020 Nemecko očakáva nárast počtu cestujúcich až na 4,6 milióna.

| (56) | Nemecko uviedlo, že na rozdiel od mnohých iných letísk Únie, ako sú tri najväčšie nemecké nákladné letiská, Frankfurt nad Mohanom, Kolín – Bonn a Mníchov, má letisko Lipsko/Halle neobmedzené povolenie nočných letov komerčnej leteckej nákladnej dopravy. Podľa Nemecka je to jeden z dôvodov, prečo má letisko dobré vyhliadky do budúcnosti. Nemecko takisto poukázalo na to, že spolkový správny súd (Bundesverwaltungsgericht) rozsudkom zo 4. apríla 2012 potvrdil zákaz nočných letov na letisku Frankfurt nad Mohanom, ktoré je najväčším uzlom nemeckej leteckej nákladnej dopravy. Nemecko uviedlo, že na letisku Frankfurt nad Mohanom boli preto úplne zakázané odlety a prílety medzi 23.00 hod. a 5.00 hod. |
| --- | --- |

(56)

Nemecko uviedlo, že na rozdiel od mnohých iných letísk Únie, ako sú tri najväčšie nemecké nákladné letiská, Frankfurt nad Mohanom, Kolín – Bonn a Mníchov, má letisko Lipsko/Halle neobmedzené povolenie nočných letov komerčnej leteckej nákladnej dopravy. Podľa Nemecka je to jeden z dôvodov, prečo má letisko dobré vyhliadky do budúcnosti. Nemecko takisto poukázalo na to, že spolkový správny súd (Bundesverwaltungsgericht) rozsudkom zo 4. apríla 2012 potvrdil zákaz nočných letov na letisku Frankfurt nad Mohanom, ktoré je najväčším uzlom nemeckej leteckej nákladnej dopravy. Nemecko uviedlo, že na letisku Frankfurt nad Mohanom boli preto úplne zakázané odlety a prílety medzi 23.00 hod. a 5.00 hod.

| (57) | Nemecko zároveň vyhlásilo, že spoločnosť FLH nebola schopná financovať plánované opatrenia v oblasti infraštruktúry zo svojich vlastných zdrojov. V tejto súvislosti Nemecko zdôrazňuje, že z dôvodu zaostávania v investíciách, ktoré má pôvod v časoch bývalej Nemeckej demokratickej republiky, muselo letisko uskutočniť investície v oveľa kratšom čase než letiská, ktoré sa nachádzajú v západnej časti Nemecka. Podľa Nemecka najmä významné krátkodobé investície nemôžu byť financované zo zdrojov FLH, pretože existuje výrazný rozdiel medzi objemom investícií (225,6 milióna EUR) a ročnými príjmami letiska (80 miliónov EUR v roku 2009). |
| --- | --- |

(57)

Nemecko zároveň vyhlásilo, že spoločnosť FLH nebola schopná financovať plánované opatrenia v oblasti infraštruktúry zo svojich vlastných zdrojov. V tejto súvislosti Nemecko zdôrazňuje, že z dôvodu zaostávania v investíciách, ktoré má pôvod v časoch bývalej Nemeckej demokratickej republiky, muselo letisko uskutočniť investície v oveľa kratšom čase než letiská, ktoré sa nachádzajú v západnej časti Nemecka. Podľa Nemecka najmä významné krátkodobé investície nemôžu byť financované zo zdrojov FLH, pretože existuje výrazný rozdiel medzi objemom investícií (225,6 milióna EUR) a ročnými príjmami letiska (80 miliónov EUR v roku 2009).

3.2.   POJEM HOSPODÁRSKEJ ČINNOSTI A PÔSOBNOSŤ VEREJNEJ POLITIKY

3.2.1.   Pojem hospodárskej činnosti a uplatniteľnosť pravidiel štátnej pomoci na infraštruktúru letísk

| (58) | Nemecko najprv pripomenulo, že nesúhlasí so stanoviskom Komisie, že výstavba letiskovej infraštruktúry predstavuje hospodársku činnosť. Preto Nemecko vyhlásilo, že oznámené opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(58)

Nemecko najprv pripomenulo, že nesúhlasí so stanoviskom Komisie, že výstavba letiskovej infraštruktúry predstavuje hospodársku činnosť. Preto Nemecko vyhlásilo, že oznámené opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

| (59) | V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že pojem „podnik“ v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy sa nevzťahuje na letiská, aspoň pokiaľ ide o financovanie letiskovej infraštruktúry. Nemecko zdôraznilo, že zriadenie letiskovej infraštruktúry nepredstavuje hospodársku činnosť, ale skôr opatrenie všeobecnej dopravnej, regionálnej a hospodárskej politiky. Odkázalo na bod 12 usmernení v oblasti letectva z roku 1994, v ktorom sa uvádza, že „výstavba alebo rozšírenie projektov infraštruktúry [...] predstavuje opatrenie hospodárskej politiky, ktoré Komisia nemôže kontrolovať podľa pravidiel zmluvy týkajúcich sa štátnej pomoci. Rozhodnutia v oblasti rozvoja infraštruktúry spadajú mimo rozsahu pôsobnosti tohto oznámenia“, a tvrdilo, že v usmerneniach v oblasti leteckej dopravy z roku 2005 sa tento bod nenahradil. |
| --- | --- |

(59)

V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že pojem „podnik“ v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy sa nevzťahuje na letiská, aspoň pokiaľ ide o financovanie letiskovej infraštruktúry. Nemecko zdôraznilo, že zriadenie letiskovej infraštruktúry nepredstavuje hospodársku činnosť, ale skôr opatrenie všeobecnej dopravnej, regionálnej a hospodárskej politiky. Odkázalo na bod 12 usmernení v oblasti letectva z roku 1994, v ktorom sa uvádza, že „výstavba alebo rozšírenie projektov infraštruktúry [...] predstavuje opatrenie hospodárskej politiky, ktoré Komisia nemôže kontrolovať podľa pravidiel zmluvy týkajúcich sa štátnej pomoci. Rozhodnutia v oblasti rozvoja infraštruktúry spadajú mimo rozsahu pôsobnosti tohto oznámenia“, a tvrdilo, že v usmerneniach v oblasti leteckej dopravy z roku 2005 sa tento bod nenahradil.

| (60) | Nemecko okrem toho tvrdilo, že výstavba letiskovej infraštruktúry nie je hospodárskou činnosťou, lebo súkromný investor by sa do takejto činnosti nezapojil. V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že investície v žiadnom prípade nemôžu byť ziskové, pretože od používateľov letiska nemožno vymáhať náklady na výstavbu prostredníctvom letiskových poplatkov. Podľa Nemecka to vyplýva zo skutočnosti, že tieto poplatky si vyžadujú povolenie od príslušného letiskového orgánu spolkovej krajiny, v ktorej sa nachádza letisko, a súkromní investori nemôžu ovplyvniť ich výšku. Podľa Nemecka teda prevádzkovateľ nemôže tieto poplatky slobodne stanoviť na základe hospodárskych dôvodov a v skutočnosti sú stanovené bez akéhokoľvek vzťahu k investičným nákladom. Priestory prenajaté na obchodné účely nad rámec leteckých operácií sú podľa Nemecka irelevantné. |
| --- | --- |

(60)

Nemecko okrem toho tvrdilo, že výstavba letiskovej infraštruktúry nie je hospodárskou činnosťou, lebo súkromný investor by sa do takejto činnosti nezapojil. V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že investície v žiadnom prípade nemôžu byť ziskové, pretože od používateľov letiska nemožno vymáhať náklady na výstavbu prostredníctvom letiskových poplatkov. Podľa Nemecka to vyplýva zo skutočnosti, že tieto poplatky si vyžadujú povolenie od príslušného letiskového orgánu spolkovej krajiny, v ktorej sa nachádza letisko, a súkromní investori nemôžu ovplyvniť ich výšku. Podľa Nemecka teda prevádzkovateľ nemôže tieto poplatky slobodne stanoviť na základe hospodárskych dôvodov a v skutočnosti sú stanovené bez akéhokoľvek vzťahu k investičným nákladom. Priestory prenajaté na obchodné účely nad rámec leteckých operácií sú podľa Nemecka irelevantné.

| (61) | Nemecko ďalej v tejto súvislosti uviedlo, že letiská majú vyššie ako priemerné fixné náklady týkajúce sa infraštruktúry, vybavenia a prevádzky. Okrem toho je ich sloboda konania obmedzená prísnymi právnymi záväzkami a podmienkami. |
| --- | --- |

(61)

Nemecko ďalej v tejto súvislosti uviedlo, že letiská majú vyššie ako priemerné fixné náklady týkajúce sa infraštruktúry, vybavenia a prevádzky. Okrem toho je ich sloboda konania obmedzená prísnymi právnymi záväzkami a podmienkami.

| (62) | Nemecko sa ďalej domnieva, že odkazy na rozsudok vo veci Aéroports de Paris (19) a rozsudok vo veci Lipsko/Halle (20) sú irelevantné. So zreteľom na rozsudok vo veci Aéroports de Paris Nemecko vyhlásilo, že rozsudok sa nezaoberá výstavbou letiskovej infraštruktúry, ale prevádzkou letiska. Nemecko sa okrem toho domnieva, že rozsudok vo veci Aéroports de Paris sa nezaoberá výkladom pojmu „podnik“ v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, ale porušením zákazu zneužívania dominantného postavenia v zmysle článku 102 zmluvy. So zreteľom na rozsudok vo veci Lipsko/Halle sa Nemecko domnieva, že rozsudok Všeobecného súdu nemá žiadnu váhu ako precedens judikatúry, keďže je predmetom odvolania. |
| --- | --- |

(62)

Nemecko sa ďalej domnieva, že odkazy na rozsudok vo veci Aéroports de Paris (19) a rozsudok vo veci Lipsko/Halle (20) sú irelevantné. So zreteľom na rozsudok vo veci Aéroports de Paris Nemecko vyhlásilo, že rozsudok sa nezaoberá výstavbou letiskovej infraštruktúry, ale prevádzkou letiska. Nemecko sa okrem toho domnieva, že rozsudok vo veci Aéroports de Paris sa nezaoberá výkladom pojmu „podnik“ v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, ale porušením zákazu zneužívania dominantného postavenia v zmysle článku 102 zmluvy. So zreteľom na rozsudok vo veci Lipsko/Halle sa Nemecko domnieva, že rozsudok Všeobecného súdu nemá žiadnu váhu ako precedens judikatúry, keďže je predmetom odvolania.

3.2.2.   Pôsobnosť verejnej politiky

| (63) | Aj keď sa podľa Nemecka na financovanie opatrení infraštruktúry vzťahovali pravidlá poskytovania štátnej pomoci, nepredstavovalo štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, keďže financovanie opatrení infraštruktúry spočívalo najmä v potrebnej a primeranej refundácii nákladov na plnenie úloh patriacich do výhradných právomocí štátu. V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že podľa usmernení v oblasti leteckej dopravy z roku 2005 činnosti, za ktoré obvykle zodpovedá štát pri vykonávaní svojich úradných právomocí verejného orgánu, nie sú hospodárskej povahy a nepatria do pôsobnosti pravidiel štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(63)

Aj keď sa podľa Nemecka na financovanie opatrení infraštruktúry vzťahovali pravidlá poskytovania štátnej pomoci, nepredstavovalo štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, keďže financovanie opatrení infraštruktúry spočívalo najmä v potrebnej a primeranej refundácii nákladov na plnenie úloh patriacich do výhradných právomocí štátu. V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že podľa usmernení v oblasti leteckej dopravy z roku 2005 činnosti, za ktoré obvykle zodpovedá štát pri vykonávaní svojich úradných právomocí verejného orgánu, nie sú hospodárskej povahy a nepatria do pôsobnosti pravidiel štátnej pomoci.

| (64) | Nemecko tvrdilo, že v súvislosti s plnením úloh patriacich do pôsobnosti verejnej politiky Komisia vždy rozlišuje aspoň medzi týmito kategóriami bezpečnostných opatrení: ochrana letovej prevádzky pred vonkajším ohrozením, ako sú únosy a iné násilné činy voči letovej prevádzke, ochrana leteckej dopravy pred operačnými rizikami a ochrana tretích strán pred operačnými rizikami v leteckej doprave. Podľa názoru Nemecka, pokiaľ ide o ochranu leteckej dopravy proti operačným rizikám, je prevádzkovateľ letiska povinný zabezpečiť obnovu, modernizáciu a rozšírenie letiskovej infraštruktúry s cieľom zabrániť operačným rizikám. Nemecko uviedlo, že tretia kategória opatrení sa zvyčajne vzťahuje na ochranu tretích strán pred hlukom z lietadiel a inými škodlivými vplyvmi na životné prostredie. |
| --- | --- |

(64)

Nemecko tvrdilo, že v súvislosti s plnením úloh patriacich do pôsobnosti verejnej politiky Komisia vždy rozlišuje aspoň medzi týmito kategóriami bezpečnostných opatrení: ochrana letovej prevádzky pred vonkajším ohrozením, ako sú únosy a iné násilné činy voči letovej prevádzke, ochrana leteckej dopravy pred operačnými rizikami a ochrana tretích strán pred operačnými rizikami v leteckej doprave. Podľa názoru Nemecka, pokiaľ ide o ochranu leteckej dopravy proti operačným rizikám, je prevádzkovateľ letiska povinný zabezpečiť obnovu, modernizáciu a rozšírenie letiskovej infraštruktúry s cieľom zabrániť operačným rizikám. Nemecko uviedlo, že tretia kategória opatrení sa zvyčajne vzťahuje na ochranu tretích strán pred hlukom z lietadiel a inými škodlivými vplyvmi na životné prostredie.

| (65) | Pokiaľ ide o rôzne opatrenia v oblasti infraštruktúry, Nemecko tvrdilo, že tieto opatrenia predstavujú najmä náhradu za výkon činností patriacich do pôsobnosti verejnej politiky, pretože opatrenia chránili tretie strany pred operačnými rizikami vyplývajúcimi z leteckej dopravy. |
| --- | --- |

(65)

Pokiaľ ide o rôzne opatrenia v oblasti infraštruktúry, Nemecko tvrdilo, že tieto opatrenia predstavujú najmä náhradu za výkon činností patriacich do pôsobnosti verejnej politiky, pretože opatrenia chránili tretie strany pred operačnými rizikami vyplývajúcimi z leteckej dopravy.

| (66) | Pokiaľ ide o opatrenia na zníženie hluku, Nemecko uviedlo, že v rámci schvaľovacieho procesu plánovania by bolo potrebné zaviesť opatrenia na zníženie hluku v približne 10 000 obytných domoch. Nemecko tvrdilo, že podľa ustanovení nedávno zmeneného zákona Gesetz zum Schutz gegen Fluglärm (zákon o znížení hluku z lietadiel, „FluglärmG“) by sa opatrenia na zníženie hluku vzťahovali len na oblasť 78 km2, na ktorej sa nachádza približne 3 000 obytných domov a predstavovali by náklady vo výške [...] miliónov EUR. Podľa údajov Nemecka však spoločnosť FLH nevyužila uvedené zmeny v zákone FluglärmG vo svoj prospech a naďalej uplatňuje prísnejšie vymedzenie územia chráneného pred hlukom. V tejto súvislosti Nemecko tvrdilo, že letisko Lipsko/Halle musí znášať výrazne vyššie náklady v porovnaní s jeho konkurentmi (v Nemecku a mimo Únie). |
| --- | --- |

(66)

Pokiaľ ide o opatrenia na zníženie hluku, Nemecko uviedlo, že v rámci schvaľovacieho procesu plánovania by bolo potrebné zaviesť opatrenia na zníženie hluku v približne 10 000 obytných domoch. Nemecko tvrdilo, že podľa ustanovení nedávno zmeneného zákona Gesetz zum Schutz gegen Fluglärm (zákon o znížení hluku z lietadiel, „FluglärmG“) by sa opatrenia na zníženie hluku vzťahovali len na oblasť 78 km2, na ktorej sa nachádza približne 3 000 obytných domov a predstavovali by náklady vo výške [...] miliónov EUR. Podľa údajov Nemecka však spoločnosť FLH nevyužila uvedené zmeny v zákone FluglärmG vo svoj prospech a naďalej uplatňuje prísnejšie vymedzenie územia chráneného pred hlukom. V tejto súvislosti Nemecko tvrdilo, že letisko Lipsko/Halle musí znášať výrazne vyššie náklady v porovnaní s jeho konkurentmi (v Nemecku a mimo Únie).

| (67) | Okrem toho letisko odkúpilo nehnuteľnosti výrazne postihnutého obyvateľstva a vyplatilo im náhradu škody. Nemecko ďalej uviedlo, že letisko vykonávalo určité činnosti spojené s ochranou prírody s cieľom kompenzovať svoje stavebné činnosti. Nemecko argumentovalo tým, že zámerom bolo predchádzať vplyvu hluku z lietadiel a stavebných prác na tretie strany alebo ho zmierňovať, a preto išlo o úlohu verejnej politiky. Podľa Nemecka ochrana tretích strán pred hlukom, najmä pred hlukom z lietadiel, bola jednou z hlavných úradných povinností a úloh štátu. |
| --- | --- |

(67)

Okrem toho letisko odkúpilo nehnuteľnosti výrazne postihnutého obyvateľstva a vyplatilo im náhradu škody. Nemecko ďalej uviedlo, že letisko vykonávalo určité činnosti spojené s ochranou prírody s cieľom kompenzovať svoje stavebné činnosti. Nemecko argumentovalo tým, že zámerom bolo predchádzať vplyvu hluku z lietadiel a stavebných prác na tretie strany alebo ho zmierňovať, a preto išlo o úlohu verejnej politiky. Podľa Nemecka ochrana tretích strán pred hlukom, najmä pred hlukom z lietadiel, bola jednou z hlavných úradných povinností a úloh štátu.

| (68) | Nemecko argumentovalo aj tým, že zariadenie na testovanie hluku motora, t. j. M2, predstavuje opatrenie spadajúce do pôsobnosti verejnej politiky. Uviedlo, že limity hluku stanovené v rámci rozhodnutia o schválení plánovanej výstavby južnej dráhy sa mohli v denných hodinách (6.00 hod. až 22.00 hod.) splniť bez použitia uzavretého zariadenia na testovanie motorov. Podľa údajov Nemecka na základe povolenia na prevádzku z 31. júla 2007 však letisko muselo vykonávať testy v uzavretom testovacom zariadení aj počas dňa. Nemecko okrem toho uviedlo, že testovanie motorov sa vyžadovalo v záujme zachovania prevádzkovej bezpečnosti lietadiel a prekročilo by povolené limity hluku, keby sa uskutočnilo v nočných hodinách mimo uzavretého zariadenia. Preto podľa názoru Nemecka vytvorenie zariadenia na testovanie motora vo forme uzavretej budovy slúži na ochranu obyvateľov pred akýmikoľvek neprijateľnými hladinami hluku z lietadiel. |
| --- | --- |

(68)

Nemecko argumentovalo aj tým, že zariadenie na testovanie hluku motora, t. j. M2, predstavuje opatrenie spadajúce do pôsobnosti verejnej politiky. Uviedlo, že limity hluku stanovené v rámci rozhodnutia o schválení plánovanej výstavby južnej dráhy sa mohli v denných hodinách (6.00 hod. až 22.00 hod.) splniť bez použitia uzavretého zariadenia na testovanie motorov. Podľa údajov Nemecka na základe povolenia na prevádzku z 31. júla 2007 však letisko muselo vykonávať testy v uzavretom testovacom zariadení aj počas dňa. Nemecko okrem toho uviedlo, že testovanie motorov sa vyžadovalo v záujme zachovania prevádzkovej bezpečnosti lietadiel a prekročilo by povolené limity hluku, keby sa uskutočnilo v nočných hodinách mimo uzavretého zariadenia. Preto podľa názoru Nemecka vytvorenie zariadenia na testovanie motora vo forme uzavretej budovy slúži na ochranu obyvateľov pred akýmikoľvek neprijateľnými hladinami hluku z lietadiel.

| (69) | Pokiaľ ide o opatrenie M3, Nemecko tvrdilo, že vytvorenie týchto prvkov infraštruktúry patrí do pôsobnosti verejnej politiky, pretože sa vykonáva s cieľom chrániť leteckú dopravu pred operačnými rizikami. Bez ohľadu na objem dopravy, ktorý sa bude musieť zabezpečiť v budúcnosti, existujúce prepojenia rolovacími dráhami boli už v minulosti nedostatočné na zaručenie bezpečnej a bezproblémovej letovej prevádzky. Okrem toho Nemecko uviedlo, že nová rolovacia dráha predstavuje núdzový prístup pre hasičov z východnej požiarnej stanice do severnej časti letiska. Podľa názoru Nemecka, aj keby boli pravidlá štátnej pomoci uplatniteľné, treba mať na pamäti, že niektoré z týchto nákladov na rolovacie dráhy sa týkali osvetlenia. Pokiaľ ide o osvetlenie, Nemecko poukázalo na to, že Komisia už rozhodla vo svojom rozhodnutí Memmingen (21), že osvetlenie predstavuje prvok navádzania a kontroly lietadiel, ktoré možno klasifikovať ako činnosti patriace do pôsobnosti verejnej politiky, ktorá nespadá do rozsahu pôsobnosti pravidiel štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(69)

Pokiaľ ide o opatrenie M3, Nemecko tvrdilo, že vytvorenie týchto prvkov infraštruktúry patrí do pôsobnosti verejnej politiky, pretože sa vykonáva s cieľom chrániť leteckú dopravu pred operačnými rizikami. Bez ohľadu na objem dopravy, ktorý sa bude musieť zabezpečiť v budúcnosti, existujúce prepojenia rolovacími dráhami boli už v minulosti nedostatočné na zaručenie bezpečnej a bezproblémovej letovej prevádzky. Okrem toho Nemecko uviedlo, že nová rolovacia dráha predstavuje núdzový prístup pre hasičov z východnej požiarnej stanice do severnej časti letiska. Podľa názoru Nemecka, aj keby boli pravidlá štátnej pomoci uplatniteľné, treba mať na pamäti, že niektoré z týchto nákladov na rolovacie dráhy sa týkali osvetlenia. Pokiaľ ide o osvetlenie, Nemecko poukázalo na to, že Komisia už rozhodla vo svojom rozhodnutí Memmingen (21), že osvetlenie predstavuje prvok navádzania a kontroly lietadiel, ktoré možno klasifikovať ako činnosti patriace do pôsobnosti verejnej politiky, ktorá nespadá do rozsahu pôsobnosti pravidiel štátnej pomoci.

| (70) | Podľa Nemecka by sa opatrenie M4 vykonalo aj pri plnení činností patriacich do pôsobnosti verejnej politiky, pretože dôvody operačnej kapacity a bezpečnosti si vyžadovali, aby bola lietadlám so širokým trupom prevádzkovaným s povolenou maximálnou vzletovou hmotnosťou za určitých klimatických podmienok poskytnutá dodatočná vzdialenosť na vzlietnutie vrátane dodatočného priestoru na spomalenie lietadla v prípade nevydareného štartu. |
| --- | --- |

(70)

Podľa Nemecka by sa opatrenie M4 vykonalo aj pri plnení činností patriacich do pôsobnosti verejnej politiky, pretože dôvody operačnej kapacity a bezpečnosti si vyžadovali, aby bola lietadlám so širokým trupom prevádzkovaným s povolenou maximálnou vzletovou hmotnosťou za určitých klimatických podmienok poskytnutá dodatočná vzdialenosť na vzlietnutie vrátane dodatočného priestoru na spomalenie lietadla v prípade nevydareného štartu.

| (71) | Pokiaľ ide o opatrenie M5, včasné vyčistenie priestranstva na výstavbu rolovacej dráhy Victor podľa názoru Nemecka prebehlo v rámci plnenia úloh patriacich do pôsobnosti verejnej politiky, keďže rolovacia dráha Victor musela splniť požiadavky týkajúce sa zabezpečenia bezpečnej prevádzky a predchádzania haváriám, bezpečnostným rizikám a negatívnym vplyvom na životné prostredie. Na rozdiel od stanoviska Komisie podľa Nemecka stavba rolovacej dráhy Victor nebola určená na zvýšenie kapacity, a tým nepriamo aj obratu. Nemecko uviedlo, že uvedená dráha bola postavená výlučne z dôvodov prevádzkovej bezpečnosti a ochrany životného prostredia. |
| --- | --- |

(71)

Pokiaľ ide o opatrenie M5, včasné vyčistenie priestranstva na výstavbu rolovacej dráhy Victor podľa názoru Nemecka prebehlo v rámci plnenia úloh patriacich do pôsobnosti verejnej politiky, keďže rolovacia dráha Victor musela splniť požiadavky týkajúce sa zabezpečenia bezpečnej prevádzky a predchádzania haváriám, bezpečnostným rizikám a negatívnym vplyvom na životné prostredie. Na rozdiel od stanoviska Komisie podľa Nemecka stavba rolovacej dráhy Victor nebola určená na zvýšenie kapacity, a tým nepriamo aj obratu. Nemecko uviedlo, že uvedená dráha bola postavená výlučne z dôvodov prevádzkovej bezpečnosti a ochrany životného prostredia.

| (72) | Okrem toho sa podľa Nemecka výstavba dvoch nových požiarnych staníc uskutočnila v rámci výkonu úloh patriacich do pôsobnosti verejnej politiky, lebo podľa ustálenej praxe Komisie opatrenia týkajúce sa požiarnej bezpečnosti, najmä výstavba a prevádzka požiarnych staníc na letisku a obstarávanie príslušných zariadení, sa považujú za súčasť pôsobnosti verejnej politiky. Nemecko poukázalo na to, že výstavba protipožiarneho zariadenia sa na nemeckých letiskách zvyčajne financuje z verejných zdrojov. |
| --- | --- |

(72)

Okrem toho sa podľa Nemecka výstavba dvoch nových požiarnych staníc uskutočnila v rámci výkonu úloh patriacich do pôsobnosti verejnej politiky, lebo podľa ustálenej praxe Komisie opatrenia týkajúce sa požiarnej bezpečnosti, najmä výstavba a prevádzka požiarnych staníc na letisku a obstarávanie príslušných zariadení, sa považujú za súčasť pôsobnosti verejnej politiky. Nemecko poukázalo na to, že výstavba protipožiarneho zariadenia sa na nemeckých letiskách zvyčajne financuje z verejných zdrojov.

| (73) | Nemecko ďalej tvrdilo, že výstavba viacúčelového hangára sa uskutočnila takisto v rámci plnenia úloh patriacich do pôsobnosti verejnej politiky, keďže hangár by sa používal výhradne na uskladnenie vybavenia na zimnú údržbu a ako núdzový prístrešok. Nemecko vysvetlilo, že poskytnutie priestorov na výbavu na zimnú údržbu predstavuje úradnú funkciu štátu, keďže sa ním zaručuje bezpečná prevádzka letiska v zimnom období. Okrem toho Nemecko uviedlo, že to umožnilo letisku splniť si zákonnú povinnosť zabezpečovať nepretržitú prevádzku letiska. |
| --- | --- |

(73)

Nemecko ďalej tvrdilo, že výstavba viacúčelového hangára sa uskutočnila takisto v rámci plnenia úloh patriacich do pôsobnosti verejnej politiky, keďže hangár by sa používal výhradne na uskladnenie vybavenia na zimnú údržbu a ako núdzový prístrešok. Nemecko vysvetlilo, že poskytnutie priestorov na výbavu na zimnú údržbu predstavuje úradnú funkciu štátu, keďže sa ním zaručuje bezpečná prevádzka letiska v zimnom období. Okrem toho Nemecko uviedlo, že to umožnilo letisku splniť si zákonnú povinnosť zabezpečovať nepretržitú prevádzku letiska.

| (74) | Nemecko uviedlo, že poskytovanie núdzových prístreškov patrí do všeobecného záujmu, pretože slúži na ochranu ľudského života. Nemecko citovalo ustanovenia ICAO, na základe ktorých sa od riadiacich orgánov letiska vyžaduje, aby vytvorili priestor na ošetrenie zranených ľudí a skladovanie mŕtvych tiel v prípade núdzovej situácie. Viacúčelový hangár môže podľa Nemecka okrem toho zároveň slúžiť ako priestor pre cestujúcich, ktorí nemôžu pokračovať v ceste v dôsledku prírodných javov (ako bol napríklad sopečný popol v roku 2010). |
| --- | --- |

(74)

Nemecko uviedlo, že poskytovanie núdzových prístreškov patrí do všeobecného záujmu, pretože slúži na ochranu ľudského života. Nemecko citovalo ustanovenia ICAO, na základe ktorých sa od riadiacich orgánov letiska vyžaduje, aby vytvorili priestor na ošetrenie zranených ľudí a skladovanie mŕtvych tiel v prípade núdzovej situácie. Viacúčelový hangár môže podľa Nemecka okrem toho zároveň slúžiť ako priestor pre cestujúcich, ktorí nemôžu pokračovať v ceste v dôsledku prírodných javov (ako bol napríklad sopečný popol v roku 2010).

| (75) | Nemecko navyše poukázalo na to, že výstavba nového hangára bola potrebná, pretože rozšírenie viacúčelového hangára na predchádzajúcom mieste by nebolo možné. |
| --- | --- |

(75)

Nemecko navyše poukázalo na to, že výstavba nového hangára bola potrebná, pretože rozšírenie viacúčelového hangára na predchádzajúcom mieste by nebolo možné.

| (76) | Pokiaľ ide o opatrenie M6, Nemecko sa odvoláva na argumenty súvisiace s opatrením M5. Okrem toho Nemecko uviedlo, že výstavba rolovacej dráhy Victor bola odložená. |
| --- | --- |

(76)

Pokiaľ ide o opatrenie M6, Nemecko sa odvoláva na argumenty súvisiace s opatrením M5. Okrem toho Nemecko uviedlo, že výstavba rolovacej dráhy Victor bola odložená.

| (77) | Podľa Nemecka sa rozšírenie plôch na odmrazovanie (M7) vykonalo takisto v rámci plnenia úradných úloh štátu, keďže zariadenia boli potrebné z dôvodov prevádzkovej bezpečnosti a ochrany životného prostredia. Okrem toho Nemecko uviedlo, že ďalšie plochy na odmrazovanie neboli potrebné na zabezpečenie dostatočnej kapacity v prípade zvýšenia objemu dopravy, keďže letisko Lipsko/Halle môže čeliť zvýšenému objemu dopravy aj bez ďalších plôch na odmrazovanie. Tvrdilo, že rozšírenie plôch na odmrazovanie bolo nevyhnutné v dôsledku skúseností s prevádzkou v zime 2008/2009. Podľa Nemecka dodatočné zariadenia na odmrazovanie slúžia na zaručenie bezproblémového odmrazovania lietadiel a na zabránenie meškaniu spôsobenému neprimeranou infraštruktúrou určenou na odmrazovanie na letisku. V tejto súvislosti Nemecko vyhlásilo, že meškanie by zase mohlo mať negatívny vplyv na životné prostredie, ako je napríklad spotreba kerozínu, škodlivé emisie a hluk. |
| --- | --- |

(77)

Podľa Nemecka sa rozšírenie plôch na odmrazovanie (M7) vykonalo takisto v rámci plnenia úradných úloh štátu, keďže zariadenia boli potrebné z dôvodov prevádzkovej bezpečnosti a ochrany životného prostredia. Okrem toho Nemecko uviedlo, že ďalšie plochy na odmrazovanie neboli potrebné na zabezpečenie dostatočnej kapacity v prípade zvýšenia objemu dopravy, keďže letisko Lipsko/Halle môže čeliť zvýšenému objemu dopravy aj bez ďalších plôch na odmrazovanie. Tvrdilo, že rozšírenie plôch na odmrazovanie bolo nevyhnutné v dôsledku skúseností s prevádzkou v zime 2008/2009. Podľa Nemecka dodatočné zariadenia na odmrazovanie slúžia na zaručenie bezproblémového odmrazovania lietadiel a na zabránenie meškaniu spôsobenému neprimeranou infraštruktúrou určenou na odmrazovanie na letisku. V tejto súvislosti Nemecko vyhlásilo, že meškanie by zase mohlo mať negatívny vplyv na životné prostredie, ako je napríklad spotreba kerozínu, škodlivé emisie a hluk.

| (78) | Pokiaľ ide o opatrenie M8, Nemecko tvrdilo, že výstavba vrtuľníkového letiska uľahčuje letecké záchranné služby na letisku a vo všeobecnosti. |
| --- | --- |

(78)

Pokiaľ ide o opatrenie M8, Nemecko tvrdilo, že výstavba vrtuľníkového letiska uľahčuje letecké záchranné služby na letisku a vo všeobecnosti.

| (79) | Pokiaľ ide o opatrenie M9.1, Nemecko uviedlo, že prestavba kontrolného bodu I bola jednoznačne potrebná na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 300/2008 (22). Nemecko poukázalo na to, že prestavba patrí do pôsobnosti verejnej politiky a že jej financovanie bolo obmedzené na vzniknuté náklady. |
| --- | --- |

(79)

Pokiaľ ide o opatrenie M9.1, Nemecko uviedlo, že prestavba kontrolného bodu I bola jednoznačne potrebná na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 300/2008 (22). Nemecko poukázalo na to, že prestavba patrí do pôsobnosti verejnej politiky a že jej financovanie bolo obmedzené na vzniknuté náklady.

| (80) | Okrem toho Nemecko zastáva názor, že výstavba funkčnej bezpečnostnej budovy (M9.2) patrí do pôsobnosti verejnej politiky a že financovanie bolo obmedzené na vzniknuté náklady. Nemecko uviedlo, že postavenie novej funkčnej bezpečnostnej budovy pomohlo aj pri dosahovaní súladu s nariadením (ES) č. 300/2008 a bolo potrebné na splnenie potrieb spolkovej a miestnej polície, colných orgánov a nemeckej meteorologickej služby. |
| --- | --- |

(80)

Okrem toho Nemecko zastáva názor, že výstavba funkčnej bezpečnostnej budovy (M9.2) patrí do pôsobnosti verejnej politiky a že financovanie bolo obmedzené na vzniknuté náklady. Nemecko uviedlo, že postavenie novej funkčnej bezpečnostnej budovy pomohlo aj pri dosahovaní súladu s nariadením (ES) č. 300/2008 a bolo potrebné na splnenie potrieb spolkovej a miestnej polície, colných orgánov a nemeckej meteorologickej služby.

| (81) | Pokiaľ ide o opatrenie M9.3, ktoré sa týka obstarávania technických zariadení, t. j. obstarávania ďalšieho vybavenia určeného na zimnú údržbu, ďalšieho protipožiarneho vybavenia a vybavenia obvodového oplotenia letiska detektormi a systémom digitálneho kamerového dohľadu, Nemecko tvrdilo, že tri opatrenia spadali do pôsobnosti verejnej politiky. |
| --- | --- |

(81)

Pokiaľ ide o opatrenie M9.3, ktoré sa týka obstarávania technických zariadení, t. j. obstarávania ďalšieho vybavenia určeného na zimnú údržbu, ďalšieho protipožiarneho vybavenia a vybavenia obvodového oplotenia letiska detektormi a systémom digitálneho kamerového dohľadu, Nemecko tvrdilo, že tri opatrenia spadali do pôsobnosti verejnej politiky.

| (82) | Pokiaľ ide o nové vybavenie na zimnú údržbu, Nemecko uviedlo, že toto vybavenie umožňuje súbežné čistenie dráh, čo zabezpečuje bezpečnú prevádzku letiska, a preto spadá do pôsobnosti verejnej politiky. |
| --- | --- |

(82)

Pokiaľ ide o nové vybavenie na zimnú údržbu, Nemecko uviedlo, že toto vybavenie umožňuje súbežné čistenie dráh, čo zabezpečuje bezpečnú prevádzku letiska, a preto spadá do pôsobnosti verejnej politiky.

| (83) | Okrem toho Nemecko poukázalo na to, že podľa § 8 nemeckého zákona Luftsicherheitsgesetz (zákon o bezpečnostnej ochrane leteckej dopravy, „LuftSiG“), ktorým sa vykonáva nariadenie (ES) č. 300/2008, bolo okolo letiska potrebné umiestniť obvodové oplotenie. Nemecko zdôraznilo, že podľa ustálenej praxe Komisie letisková bezpečnostná infraštruktúra, ako napríklad obvodové oplotenie, patrí do pôsobnosti verejnej politiky. |
| --- | --- |

(83)

Okrem toho Nemecko poukázalo na to, že podľa § 8 nemeckého zákona Luftsicherheitsgesetz (zákon o bezpečnostnej ochrane leteckej dopravy, „LuftSiG“), ktorým sa vykonáva nariadenie (ES) č. 300/2008, bolo okolo letiska potrebné umiestniť obvodové oplotenie. Nemecko zdôraznilo, že podľa ustálenej praxe Komisie letisková bezpečnostná infraštruktúra, ako napríklad obvodové oplotenie, patrí do pôsobnosti verejnej politiky.

| (84) | Pokiaľ ide o opatrenie M9.4 (t. j. výstavba novej budovy na účely prepravy zvierat vrátane veterinárnych zariadení), Nemecko vyhlásilo, že výstavba tejto budovy patrí do pôsobnosti verejnej politiky, keďže sa ňou malo zabezpečiť, aby sa do Nemecka a Únie nepriviezli žiadne choroby zvierat alebo iné choroby. |
| --- | --- |

(84)

Pokiaľ ide o opatrenie M9.4 (t. j. výstavba novej budovy na účely prepravy zvierat vrátane veterinárnych zariadení), Nemecko vyhlásilo, že výstavba tejto budovy patrí do pôsobnosti verejnej politiky, keďže sa ňou malo zabezpečiť, aby sa do Nemecka a Únie nepriviezli žiadne choroby zvierat alebo iné choroby.

| (85) | Pokiaľ ide o opatrenie M12, Nemecko uviedlo, že v záujme ďalšieho rozvoja nákladnej dopravy a zníženia rizika nehôd na letisku bolo potrebné stavebné povolenie. |
| --- | --- |

(85)

Pokiaľ ide o opatrenie M12, Nemecko uviedlo, že v záujme ďalšieho rozvoja nákladnej dopravy a zníženia rizika nehôd na letisku bolo potrebné stavebné povolenie.

| (86) | Pokiaľ ide o opatrenia M11 a M13 až M16, Nemecko upozornilo, že vo svojom oznámení netvrdilo, že tieto opatrenia sa zaviedli s cieľom vykonávať činnosti, ktoré patria do pôsobnosti verejnej politiky. Podľa Nemecka tieto opatrenia zahŕňali rozvoj verejnej časti letiska v juhovýchodnej zóne, rozšírenie severnej odbavovacej plochy, rozšírenie východnej odbavovacej plochy, prispôsobenie infraštruktúry v severnej zóne a ďalšie opatrenia týkajúce sa infraštruktúry v severnej zóne. |
| --- | --- |

(86)

Pokiaľ ide o opatrenia M11 a M13 až M16, Nemecko upozornilo, že vo svojom oznámení netvrdilo, že tieto opatrenia sa zaviedli s cieľom vykonávať činnosti, ktoré patria do pôsobnosti verejnej politiky. Podľa Nemecka tieto opatrenia zahŕňali rozvoj verejnej časti letiska v juhovýchodnej zóne, rozšírenie severnej odbavovacej plochy, rozšírenie východnej odbavovacej plochy, prispôsobenie infraštruktúry v severnej zóne a ďalšie opatrenia týkajúce sa infraštruktúry v severnej zóne.

3.3.   FINANCOVANIE INFRAŠTRUKTÚRY PROSTREDNÍCTVOM AKCIONÁRSKYCH ÚVEROV SPOLOČNOSTI FLH

3.3.1.   Podmienky financovania

| (87) | Pokiaľ ide o financovanie opatrení v oblasti infraštruktúry, Nemecko uviedlo, že tieto opatrenia boli financované prostredníctvom akcionárskych úverov, ktoré boli poskytnuté za bežných trhových podmienok, a teda nepredstavujú štátnu pomoc podľa článku 107 ods. 1 zmluvy. Nemecko poukázalo na to, že tieto úvery ešte neboli prevedené na vlastný kapitál a že prevod akcionárskych úverov podlieha rozhodnutiu Komisie o schválení. |
| --- | --- |

(87)

Pokiaľ ide o financovanie opatrení v oblasti infraštruktúry, Nemecko uviedlo, že tieto opatrenia boli financované prostredníctvom akcionárskych úverov, ktoré boli poskytnuté za bežných trhových podmienok, a teda nepredstavujú štátnu pomoc podľa článku 107 ods. 1 zmluvy. Nemecko poukázalo na to, že tieto úvery ešte neboli prevedené na vlastný kapitál a že prevod akcionárskych úverov podlieha rozhodnutiu Komisie o schválení.

| (88) | Nemecko objasnilo, že úvery sa poskytujú podľa potrieb týkajúcich sa výstavby a že ich celková výška sa každý mesiac mení. Podľa Nemecka dĺžka trvania úveru začína v deň, keď sa úver vyplatí. Nemecko okrem toho uviedlo, že každý úver je splatný na konci roka (31. decembra), v ktorom sa poskytuje. V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že tieto úvery sa potom predĺžili na ďalšie obdobie jedného roka. Podľa Nemecka sú viacnásobné predĺženia trvania možné do očakávaného schválenia kapitálových injekcií zo strany Komisie. |
| --- | --- |

(88)

Nemecko objasnilo, že úvery sa poskytujú podľa potrieb týkajúcich sa výstavby a že ich celková výška sa každý mesiac mení. Podľa Nemecka dĺžka trvania úveru začína v deň, keď sa úver vyplatí. Nemecko okrem toho uviedlo, že každý úver je splatný na konci roka (31. decembra), v ktorom sa poskytuje. V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že tieto úvery sa potom predĺžili na ďalšie obdobie jedného roka. Podľa Nemecka sú viacnásobné predĺženia trvania možné do očakávaného schválenia kapitálových injekcií zo strany Komisie.

| (89) | Nemecko ďalej uviedlo, že výška úveru a splatné úroky sú splatné ku konečnému dátumu (t. j. k 31. decembru každého roku), ale trvanie pôžičky sa môže predĺžiť o jeden rok. Nemecko ďalej tvrdilo, že táto možnosť rozšírenia umožnila predlžovanie úveru až do dňa, keď Komisia prijme svoje konečné rozhodnutie. |
| --- | --- |

(89)

Nemecko ďalej uviedlo, že výška úveru a splatné úroky sú splatné ku konečnému dátumu (t. j. k 31. decembru každého roku), ale trvanie pôžičky sa môže predĺžiť o jeden rok. Nemecko ďalej tvrdilo, že táto možnosť rozšírenia umožnila predlžovanie úveru až do dňa, keď Komisia prijme svoje konečné rozhodnutie.

| (90) | Pokiaľ ide o úrokové sadzby pre každý úver, Nemecko uviedlo, že bol stanovený na základe sadzby EURIBOR, ktorá sa uplatňuje v čase poskytnutia každej tranže a rizikovej marže. Ak sa podľa Nemecka úver poskytol 1. júla, jeho trvanie (do konca roka) bude šesť mesiacov a úroková sadzba sa bude rovnať súčtu šesťmesačnej sadzby EURIBOR a rizikovej marže. Nemecko ďalej objasnilo, že ak sa úver poskytne 1. mája (trvanie 8 mesiacov do konca roka), základná referenčná sadzba sa vypočíta pomocou interpolácie šesťmesačnej a deväťmesačnej sadzby EURIBOR. Nemecko ďalej objasnilo, že od januára roku nasledujúceho po roku, v ktorom bol úver predĺžený, sa bude platná úroková sadzba rovnať súčtu 12-mesačnej sadzby EURIBOR a rizikovej marže. Nemecko poskytlo prehľad akumulovanej výšky úverov a podmienok, ako je zhrnuté v tabuľke 3.

  Tabuľka 3


  Prehľad akcionárskych úverov FLH 13.12.2006 – 1.1.2012










  Dátum | Suma v miliónoch EUR
  (akumulovaná) | EURIBOR | Riziková marža | Celková úroková sadzba
  (EURIBOR + marža) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 13.12.2006 | [...] | 3,90 | [...] | [...] |
| 1.1.2007 | [...] | 3,90 | [...] | [...] |
| 1.1.2008 | [...] | 4,73 | [...] | [...] |
| 1.1.2009 | [...] | 3,03 | [...] | [...] |
| 1.1.2010 | [...] | 1,25 | [...] | [...] |
| 1.1.2011 | [...] | 1,50 | [...] | [...] |
| 1.1.2012 | [...] | 1,94 | [...] | [...] |
| Zdroj: | Návrh Nemecka z 26. apríla 2012, príloha 14. |

(90)

Pokiaľ ide o úrokové sadzby pre každý úver, Nemecko uviedlo, že bol stanovený na základe sadzby EURIBOR, ktorá sa uplatňuje v čase poskytnutia každej tranže a rizikovej marže. Ak sa podľa Nemecka úver poskytol 1. júla, jeho trvanie (do konca roka) bude šesť mesiacov a úroková sadzba sa bude rovnať súčtu šesťmesačnej sadzby EURIBOR a rizikovej marže. Nemecko ďalej objasnilo, že ak sa úver poskytne 1. mája (trvanie 8 mesiacov do konca roka), základná referenčná sadzba sa vypočíta pomocou interpolácie šesťmesačnej a deväťmesačnej sadzby EURIBOR. Nemecko ďalej objasnilo, že od januára roku nasledujúceho po roku, v ktorom bol úver predĺžený, sa bude platná úroková sadzba rovnať súčtu 12-mesačnej sadzby EURIBOR a rizikovej marže. Nemecko poskytlo prehľad akumulovanej výšky úverov a podmienok, ako je zhrnuté v tabuľke 3.

Tabuľka 3

Prehľad akcionárskych úverov FLH 13.12.2006 – 1.1.2012

Dátum

Suma v miliónoch EUR

(akumulovaná)

EURIBOR

Riziková marža

Celková úroková sadzba

(EURIBOR + marža)

13.12.2006

[...]

3,90

[...]

[...]

1.1.2007

[...]

3,90

[...]

[...]

1.1.2008

[...]

4,73

[...]

[...]

1.1.2009

[...]

3,03

[...]

[...]

1.1.2010

[...]

1,25

[...]

[...]

1.1.2011

[...]

1,50

[...]

[...]

1.1.2012

[...]

1,94

[...]

[...]

Zdroj:

Návrh Nemecka z 26. apríla 2012, príloha 14.

| (91) | Pokiaľ ide o sadzby rizikovej marže za roky 2006 až 2008, Nemecko uviedlo, že bola použitá riziková marža vo výške [...] bázických bodov. Nemecko objasnilo, že táto sadzba bola stanovená na základe porovnania úverových podmienok týchto úverových zmlúv:






  a) | úverová zmluva medzi MFAG a Sachsen LB z 19./22. 8. 2003, ktorou sa stanovila marža vo výške [...] bázických bodov ročne; |
| --- | --- | --- |

(91)

Pokiaľ ide o sadzby rizikovej marže za roky 2006 až 2008, Nemecko uviedlo, že bola použitá riziková marža vo výške [...] bázických bodov. Nemecko objasnilo, že táto sadzba bola stanovená na základe porovnania úverových podmienok týchto úverových zmlúv:

a)

úverová zmluva medzi MFAG a Sachsen LB z 19./22. 8. 2003, ktorou sa stanovila marža vo výške [...] bázických bodov ročne;

| b) | úverová zmluva medzi MFAG a Sachsen LB/Nord LB zo 16. 5. 2007, ktorou sa stanovila marža vo výške [...] bázických bodov ročne; |
| --- | --- |

b)

úverová zmluva medzi MFAG a Sachsen LB/Nord LB zo 16. 5. 2007, ktorou sa stanovila marža vo výške [...] bázických bodov ročne;

| c) | úverová dohoda medzi MFAG a Postbank z 28. 6. 2007/15. 7. 2007, ktorou sa stanovila marža vo výške [...] bázických bodov ročne. |
| --- | --- |

c)

úverová dohoda medzi MFAG a Postbank z 28. 6. 2007/15. 7. 2007, ktorou sa stanovila marža vo výške [...] bázických bodov ročne.

| (92) | Nemecko uviedlo, že priemerná vypočítaná riziková marža bola zaokrúhlená nahor z bázických bodov v priemere na [...] bázických bodov. |
| --- | --- |

(92)

Nemecko uviedlo, že priemerná vypočítaná riziková marža bola zaokrúhlená nahor z bázických bodov v priemere na [...] bázických bodov.

| (93) | Pokiaľ ide o rizikovú maržu [...] bázických bodov stanovenú v roku 2009, Nemecko objasnilo, že sadzba bola stanovená na základe porovnania podmienok dvoch orientačných ponúk od Sachsen Bank z 8. januára a Nord LB z 9. januára 2009, úverových zmlúv medzi MFAG a Sachsen LB z 19./22. augusta 2003 a MFAG a Postbank z 28. júna/15. júla 2007. Nemecko uviedlo, že z dôvodu obozretnosti bola marža zaokrúhlená nahor z [...] bázických bodov v priemere na [...] bázických bodov. |
| --- | --- |

(93)

Pokiaľ ide o rizikovú maržu [...] bázických bodov stanovenú v roku 2009, Nemecko objasnilo, že sadzba bola stanovená na základe porovnania podmienok dvoch orientačných ponúk od Sachsen Bank z 8. januára a Nord LB z 9. januára 2009, úverových zmlúv medzi MFAG a Sachsen LB z 19./22. augusta 2003 a MFAG a Postbank z 28. júna/15. júla 2007. Nemecko uviedlo, že z dôvodu obozretnosti bola marža zaokrúhlená nahor z [...] bázických bodov v priemere na [...] bázických bodov.

| (94) | Podľa Nemecka dosahovala v roku 2010 riziková marža výšku [...] bázických bodov. Nemecko navyše vysvetlilo, že tento údaj sa určil porovnaním dvoch orientačných ponúk od Sachsen LB (23) z 11. januára a od Nord LB (24) zo 14. januára 2010 a úverovej dohody medzi MFAG a Sachsen LB z 19./22. augusta 2003. Nemecko uviedlo, že z dôvodu obozretnosti bola priemerná marža znovu zaokrúhlená nahor z [...] bázických bodov v priemere na [...] bázických bodov. |
| --- | --- |

(94)

Podľa Nemecka dosahovala v roku 2010 riziková marža výšku [...] bázických bodov. Nemecko navyše vysvetlilo, že tento údaj sa určil porovnaním dvoch orientačných ponúk od Sachsen LB (23) z 11. januára a od Nord LB (24) zo 14. januára 2010 a úverovej dohody medzi MFAG a Sachsen LB z 19./22. augusta 2003. Nemecko uviedlo, že z dôvodu obozretnosti bola priemerná marža znovu zaokrúhlená nahor z [...] bázických bodov v priemere na [...] bázických bodov.

| (95) | Nemecko uvádza, že úroková marža použitá v roku 2011 dosahovala výšku [...] bázických bodov a že sa vypočítala na základe porovnania dvoch orientačných ponúk od Sachsen Bank a Nord LB z 29. júna 2011 a úverových dohôd medzi Postbank a MFAG z 28. júna/15. júla 2007 a medzi Sachsen LB a MFAG z 19./22. augusta 2003. Podľa Nemecka bola vypočítaná marža znovu zaokrúhlená nahor z [...] bázických bodov v priemere na [...] bázických bodov. |
| --- | --- |

(95)

Nemecko uvádza, že úroková marža použitá v roku 2011 dosahovala výšku [...] bázických bodov a že sa vypočítala na základe porovnania dvoch orientačných ponúk od Sachsen Bank a Nord LB z 29. júna 2011 a úverových dohôd medzi Postbank a MFAG z 28. júna/15. júla 2007 a medzi Sachsen LB a MFAG z 19./22. augusta 2003. Podľa Nemecka bola vypočítaná marža znovu zaokrúhlená nahor z [...] bázických bodov v priemere na [...] bázických bodov.

3.3.2.   Uplatňovanie trhových referenčných hodnôt na účely určenia trhovej sadzby FLH

| (96) | Nemecko uviedlo, že podľa jeho názoru by sa mala trhová zlučiteľnosť akcionárskych úverov FLH posudzovať na základe trhových referenčných hodnôt, a nie na základe oznámenia o referenčných sadzbách z roku 2008. |
| --- | --- |

(96)

Nemecko uviedlo, že podľa jeho názoru by sa mala trhová zlučiteľnosť akcionárskych úverov FLH posudzovať na základe trhových referenčných hodnôt, a nie na základe oznámenia o referenčných sadzbách z roku 2008.

| (97) | Nemecko okrem toho tvrdilo, že úverová zmluva medzi MFAG a Sachsen LB z 19./22. augusta 2003 skutočne predstavovala vhodnú referenčnú hodnotu na určenie trhovej úrovne úrokových sadzieb pre akcionárske úvery. Nemecko odmietlo tvrdenie, že úverová zmluva medzi MFAG a Sachsen LB nepredstavovala vhodný základ referenčného porovnávania, pretože bola uzavretá s iným príjemcom, konkrétne s MFAG, a nie FLH. Nemecko poukázalo na to, že samotná Komisia považovala MFAG len za sprostredkovateľa pri prevode finančných prostriedkov do FLH, a nie za samotného príjemcu pomoci. Nemecko vysvetlilo, že na základe zmluvy o dominantnom postavení a odvode ziskov a strát medzi MFAG a FLH bola spoločnosť FLH povinná previesť všetky svoje zisky na MFAG a MFAG musela pokryť všetky straty FLH, v dôsledku čoho bol čistý ročný zisk či čistá ročná strata spoločnosti FLH vždy na nule. Z toho vyplýva, že úroková marža poskytnutá spoločnosti zo skupiny bola vždy rovná úrokovej marži poskytnutej materskej spoločnosti a naopak. |
| --- | --- |

(97)

Nemecko okrem toho tvrdilo, že úverová zmluva medzi MFAG a Sachsen LB z 19./22. augusta 2003 skutočne predstavovala vhodnú referenčnú hodnotu na určenie trhovej úrovne úrokových sadzieb pre akcionárske úvery. Nemecko odmietlo tvrdenie, že úverová zmluva medzi MFAG a Sachsen LB nepredstavovala vhodný základ referenčného porovnávania, pretože bola uzavretá s iným príjemcom, konkrétne s MFAG, a nie FLH. Nemecko poukázalo na to, že samotná Komisia považovala MFAG len za sprostredkovateľa pri prevode finančných prostriedkov do FLH, a nie za samotného príjemcu pomoci. Nemecko vysvetlilo, že na základe zmluvy o dominantnom postavení a odvode ziskov a strát medzi MFAG a FLH bola spoločnosť FLH povinná previesť všetky svoje zisky na MFAG a MFAG musela pokryť všetky straty FLH, v dôsledku čoho bol čistý ročný zisk či čistá ročná strata spoločnosti FLH vždy na nule. Z toho vyplýva, že úroková marža poskytnutá spoločnosti zo skupiny bola vždy rovná úrokovej marži poskytnutej materskej spoločnosti a naopak.

| (98) | Aj keď podľa Nemecka bola úverová zmluva uzavretá v roku 2003, obsahovala dlhodobý predlžovaný úver termínovaný do roku 2013 s pevným úrokom stanoveným vždy na obdobie troch mesiacov. V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že riziková marža vo výške [...] bázických bodov sa teda uplatňovala v rokoch 2006 až 2008 a uplatňovala by sa dodnes. Okrem toho Nemecko nesúhlasilo s tvrdením Komisie, že Sachsen LB mohlo ponúknuť iba úrokovú maržu vo výške [...] bázických bodov vzhľadom na zníženú úroveň úroku poskytnutého prostredníctvom financovania EIB, ktoré pokladalo za nesprávne. Podľa Nemecka financovanie z EIB nemalo žiadny vplyv na určenie úrokovej marže vo výške [...] bázických bodov. |
| --- | --- |

(98)

Aj keď podľa Nemecka bola úverová zmluva uzavretá v roku 2003, obsahovala dlhodobý predlžovaný úver termínovaný do roku 2013 s pevným úrokom stanoveným vždy na obdobie troch mesiacov. V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že riziková marža vo výške [...] bázických bodov sa teda uplatňovala v rokoch 2006 až 2008 a uplatňovala by sa dodnes. Okrem toho Nemecko nesúhlasilo s tvrdením Komisie, že Sachsen LB mohlo ponúknuť iba úrokovú maržu vo výške [...] bázických bodov vzhľadom na zníženú úroveň úroku poskytnutého prostredníctvom financovania EIB, ktoré pokladalo za nesprávne. Podľa Nemecka financovanie z EIB nemalo žiadny vplyv na určenie úrokovej marže vo výške [...] bázických bodov.

| (99) | Nemecko odmietlo aj konštatovanie Komisie, že úverová zmluva medzi Postbank a MFAG sa nemohla použiť ako referenčná hodnota. Bola uzavretá v prospech FLH, nebola dohodnutá v inom čase a platba nepodliehala osobitným podmienkam. Nemecko ďalej tvrdilo, že záväzná ponuka financovania od Sachsen LB a Nord LB zo 16. mája 2007 predstavovala vhodnú referenčnú hodnotu. |
| --- | --- |

(99)

Nemecko odmietlo aj konštatovanie Komisie, že úverová zmluva medzi Postbank a MFAG sa nemohla použiť ako referenčná hodnota. Bola uzavretá v prospech FLH, nebola dohodnutá v inom čase a platba nepodliehala osobitným podmienkam. Nemecko ďalej tvrdilo, že záväzná ponuka financovania od Sachsen LB a Nord LB zo 16. mája 2007 predstavovala vhodnú referenčnú hodnotu.

| (100) | Okrem toho v súvislosti pochybnosťami Komisie o tom, či orientačné návrhy predložené elektronickou poštou bez zámeru vstupovať do právne záväzných úverových zmlúv možno považovať za spoľahlivú trhovú referenčnú hodnotu (25), Nemecko uviedlo, že Nord LB aj Sachsen Bank mali dlhodobé obchodné vzťahy so spoločnosťou MFAG a boli pravidelne informované o hospodárskej situácii spoločností FLH a MFAG, orientačné návrhy boli teda založené na dôkladnom posúdení rizika. |
| --- | --- |

(100)

Okrem toho v súvislosti pochybnosťami Komisie o tom, či orientačné návrhy predložené elektronickou poštou bez zámeru vstupovať do právne záväzných úverových zmlúv možno považovať za spoľahlivú trhovú referenčnú hodnotu (25), Nemecko uviedlo, že Nord LB aj Sachsen Bank mali dlhodobé obchodné vzťahy so spoločnosťou MFAG a boli pravidelne informované o hospodárskej situácii spoločností FLH a MFAG, orientačné návrhy boli teda založené na dôkladnom posúdení rizika.

| (101) | Okrem toho Nemecko poukázalo na to, že aj keby sa trhová zlučiteľnosť úverov alebo ich ekvivalent pomoci alebo oboje testovali podľa oznámenia o referenčných sadzbách z roku 2008, nešlo by o štátnu pomoc. Nemecko zdôraznilo, že nová metóda výpočtu referenčnej sadzby sa uplatňuje len od 1. júla 2008. V dôsledku toho sa na úverové zmluvy uzatvorené pred týmto dátumom uplatňuje predchádzajúce oznámenie o referenčných sadzbách. |
| --- | --- |

(101)

Okrem toho Nemecko poukázalo na to, že aj keby sa trhová zlučiteľnosť úverov alebo ich ekvivalent pomoci alebo oboje testovali podľa oznámenia o referenčných sadzbách z roku 2008, nešlo by o štátnu pomoc. Nemecko zdôraznilo, že nová metóda výpočtu referenčnej sadzby sa uplatňuje len od 1. júla 2008. V dôsledku toho sa na úverové zmluvy uzatvorené pred týmto dátumom uplatňuje predchádzajúce oznámenie o referenčných sadzbách.

3.3.3.   Úverový rating MFAG/FLH

| (102) | Nemecko potvrdzuje, že spoločnosť FLH nebola hodnotená verejnými ratingovými agentúrami. Nemecko však uviedlo, že existujú určité náznaky v súvislosti s jeho úverovou bonitou. Nemecko ďalej uviedlo, že hlavným akcionárom spoločnosti FLH je spoločnosť MFAG, ktorá vlastní 94 % akcií FLH. Podľa Nemecka vzhľadom na existenciu dohody o rozdelení zisku a znášaní strát zo 6. decembra 2000 medzi spoločnosťami MFAG a FLH, na základe ktorej je spoločnosť MFAG povinná pokryť akékoľvek straty spoločnosti FLH, by rating spoločnosti FLH mal byť aspoň taký istý (alebo vyšší) ako rating jej materskej spoločnosti MFAG. |
| --- | --- |

(102)

Nemecko potvrdzuje, že spoločnosť FLH nebola hodnotená verejnými ratingovými agentúrami. Nemecko však uviedlo, že existujú určité náznaky v súvislosti s jeho úverovou bonitou. Nemecko ďalej uviedlo, že hlavným akcionárom spoločnosti FLH je spoločnosť MFAG, ktorá vlastní 94 % akcií FLH. Podľa Nemecka vzhľadom na existenciu dohody o rozdelení zisku a znášaní strát zo 6. decembra 2000 medzi spoločnosťami MFAG a FLH, na základe ktorej je spoločnosť MFAG povinná pokryť akékoľvek straty spoločnosti FLH, by rating spoločnosti FLH mal byť aspoň taký istý (alebo vyšší) ako rating jej materskej spoločnosti MFAG.

| (103) | Nemecko uviedlo, že spoločnosť MFAG nebola hodnotená verejnými ratingovými agentúrami. Nemecko však uvádza niekoľko interných ratingov bánk týkajúcich sa spoločnosti MFAG. Nemecko uviedlo, že v roku 2006 banka Nord LB ohodnotila spoločnosť MFAG ratingovou známkou [...] na svojej internej ratingovej stupnici (s pravdepodobnosťou platobnej neschopnosti [...] %), ktorá zodpovedá ratingu [...] až [...] na štandardnej ratingovej stupnici agentúry Standard & Poor’s, [...] až [...] na ratingovej stupnici agentúry Moody’s a [...] až [...] na ratingovej stupnici agentúry Fitch. Nemecko ďalej uviedlo, že MFAG je v tejto ratingovej kategórii od roku 2006. Nemecko ďalej objasnilo, že 2. augusta 2011 a 20. apríla 2012 banka Nord LB toto posúdenie potvrdila. Okrem toho Nemecko uviedlo, že aj banka Deutsche Kreditbank AG (DKB) poskytla svoje ratingové údaje, v ktorých potvrdzuje, že na základe finančných správ MFAG za rok 2006 je spoločnosti pridelený rating [...] na internej ratingovej stupnici banky, ktorá zodpovedá ratingu [...] podľa agentúry Standard & Poor’s a [...] podľa agentúry Moody’s. |
| --- | --- |

(103)

Nemecko uviedlo, že spoločnosť MFAG nebola hodnotená verejnými ratingovými agentúrami. Nemecko však uvádza niekoľko interných ratingov bánk týkajúcich sa spoločnosti MFAG. Nemecko uviedlo, že v roku 2006 banka Nord LB ohodnotila spoločnosť MFAG ratingovou známkou [...] na svojej internej ratingovej stupnici (s pravdepodobnosťou platobnej neschopnosti [...] %), ktorá zodpovedá ratingu [...] až [...] na štandardnej ratingovej stupnici agentúry Standard & Poor’s, [...] až [...] na ratingovej stupnici agentúry Moody’s a [...] až [...] na ratingovej stupnici agentúry Fitch. Nemecko ďalej uviedlo, že MFAG je v tejto ratingovej kategórii od roku 2006. Nemecko ďalej objasnilo, že 2. augusta 2011 a 20. apríla 2012 banka Nord LB toto posúdenie potvrdila. Okrem toho Nemecko uviedlo, že aj banka Deutsche Kreditbank AG (DKB) poskytla svoje ratingové údaje, v ktorých potvrdzuje, že na základe finančných správ MFAG za rok 2006 je spoločnosti pridelený rating [...] na internej ratingovej stupnici banky, ktorá zodpovedá ratingu [...] podľa agentúry Standard & Poor’s a [...] podľa agentúry Moody’s.

| (104) | V tabuľke 4 sa sumarizujú ratingy pridelené spoločnosti MFAG od roku 2006 do roku 2012 (posudzované obdobie).

  Tabuľka 4


  Rating spoločnosti MFAG v rokoch 2006 – 2012

  (...) (26) |
| --- | --- |

(104)

V tabuľke 4 sa sumarizujú ratingy pridelené spoločnosti MFAG od roku 2006 do roku 2012 (posudzované obdobie).

Tabuľka 4

Rating spoločnosti MFAG v rokoch 2006 – 2012

(...) (26)

3.3.4.   Odhad straty v prípade zlyhania (LGD)

| (105) | Pokiaľ ide o zabezpečenie úverov kolaterálom a LGD, Nemecko spresnilo, že úvery poskytujú akcionári FLH vo forme preklenovacieho financovania, čo znamená, že by sa po schválení Komisiou mali previesť na kapitál. V tejto súvislosti Nemecko ďalej objasnilo, že toto je dôvod, prečo úvery nie sú zabezpečené kolaterálom. |
| --- | --- |

(105)

Pokiaľ ide o zabezpečenie úverov kolaterálom a LGD, Nemecko spresnilo, že úvery poskytujú akcionári FLH vo forme preklenovacieho financovania, čo znamená, že by sa po schválení Komisiou mali previesť na kapitál. V tejto súvislosti Nemecko ďalej objasnilo, že toto je dôvod, prečo úvery nie sú zabezpečené kolaterálom.

| (106) | Nemecko vyhlásilo, že neexistujú žiadne osobitné postupy na splácanie akcionárskych úverov, keďže sa predpokladalo, že úvery budú prevedené na vlastný kapitál, a preto sa nebude pristupovať k splácaniu. Podľa Nemecka v prípade, že by sa úvery nepreviedli na vlastný kapitál, pretože Komisia by neschválila financovanie opatrení v oblasti infraštruktúry, je podľa § 488 ods. 3 Deutsches Bürgerliches Gesetzbuch (nemeckého občianskeho zákonníka) možné ukončiť úverovú zmluvu do 3 mesiacov. Ukončenie zmluvy vedie k splatnosti výšky úveru s úrokmi. |
| --- | --- |

(106)

Nemecko vyhlásilo, že neexistujú žiadne osobitné postupy na splácanie akcionárskych úverov, keďže sa predpokladalo, že úvery budú prevedené na vlastný kapitál, a preto sa nebude pristupovať k splácaniu. Podľa Nemecka v prípade, že by sa úvery nepreviedli na vlastný kapitál, pretože Komisia by neschválila financovanie opatrení v oblasti infraštruktúry, je podľa § 488 ods. 3 Deutsches Bürgerliches Gesetzbuch (nemeckého občianskeho zákonníka) možné ukončiť úverovú zmluvu do 3 mesiacov. Ukončenie zmluvy vedie k splatnosti výšky úveru s úrokmi.

| (107) | Nemecko tvrdí, že hoci úvery nie sú zabezpečené kolaterálom, LGD spoločnosti FLH by sa mala považovať aspoň za nižšiu ako [...] % a takmer dosahujúcu [...] %, keďže hodnota aktív FLH (t. j. [...] miliónov EUR v roku 2010) prevyšuje hodnotu pasív ([...] miliónov EUR v roku 2010). Podľa názoru Nemecka v prípade konkurzu by aktíva FLH mali stačiť na pokrytie týchto pohľadávok. |
| --- | --- |

(107)

Nemecko tvrdí, že hoci úvery nie sú zabezpečené kolaterálom, LGD spoločnosti FLH by sa mala považovať aspoň za nižšiu ako [...] % a takmer dosahujúcu [...] %, keďže hodnota aktív FLH (t. j. [...] miliónov EUR v roku 2010) prevyšuje hodnotu pasív ([...] miliónov EUR v roku 2010). Podľa názoru Nemecka v prípade konkurzu by aktíva FLH mali stačiť na pokrytie týchto pohľadávok.

| (108) | Nemecko uviedlo, že aktíva FLH, ktoré pozostávajú okrem iného z pozemkov, budov, technických zariadení a strojov, nie sú nijakým spôsobom viazané na akcionárov alebo vonkajších veriteľov. |
| --- | --- |

(108)

Nemecko uviedlo, že aktíva FLH, ktoré pozostávajú okrem iného z pozemkov, budov, technických zariadení a strojov, nie sú nijakým spôsobom viazané na akcionárov alebo vonkajších veriteľov.

3.3.5.   Žiadna výhoda vyplývajúca z kapitálových injekcií

| (109) | Pokiaľ ide o kapitálové injekcie na výstavbu letiska, Nemecko zdôraznilo, že kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve sa neuplatňovalo, pretože výstavba letiska predstavovala všeobecné opatrenie hospodárskej politiky, ktoré nepatrí do rozsahu pôsobnosti kontroly štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(109)

Pokiaľ ide o kapitálové injekcie na výstavbu letiska, Nemecko zdôraznilo, že kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve sa neuplatňovalo, pretože výstavba letiska predstavovala všeobecné opatrenie hospodárskej politiky, ktoré nepatrí do rozsahu pôsobnosti kontroly štátnej pomoci.

3.4.   ZLUČITEĽNOSŤ POMOCI

| (110) | Nemecko vyhlásilo, že aj keby financovanie plánovaných opatrení predstavovalo štátnu pomoc, táto pomoc by bola zlučiteľná s vnútorným trhom, pretože by spĺňala podmienky stanovené v bode 61 usmernení v oblasti letectva z roku 2005. Po nadobudnutí účinnosti usmernení v oblasti letectva z roku 2014 Nemecko vyhlásilo, že pomoc by bola takisto v súlade so spoločnými zásadami, ako je uvedené v oddiele 5 týchto usmernení. |
| --- | --- |

(110)

Nemecko vyhlásilo, že aj keby financovanie plánovaných opatrení predstavovalo štátnu pomoc, táto pomoc by bola zlučiteľná s vnútorným trhom, pretože by spĺňala podmienky stanovené v bode 61 usmernení v oblasti letectva z roku 2005. Po nadobudnutí účinnosti usmernení v oblasti letectva z roku 2014 Nemecko vyhlásilo, že pomoc by bola takisto v súlade so spoločnými zásadami, ako je uvedené v oddiele 5 týchto usmernení.

3.4.1.   Vhodne stanovený cieľ spoločného záujmu

| (111) | Nemecko uviedlo, že financovanie príslušných investícií sa zameriava na vhodne stanovený cieľ spoločného záujmu. |
| --- | --- |

(111)

Nemecko uviedlo, že financovanie príslušných investícií sa zameriava na vhodne stanovený cieľ spoločného záujmu.

| (112) | V tejto súvislosti Nemecko vyhlásilo, že sektor leteckej nákladnej dopravy, najmä odvetvie expresných služieb, vykazuje značný nárast najmä na letisku Lipsko/Halle (v rokoch 2007 až 2010 objem nákladnej dopravy vzrástol zo 101 364 ton na 663 059 ton). Nemecko ďalej vo svojom vyhlásení objasnilo, že leteckí nákladní dopravcovia v súčasnosti rozširujú svoje prevádzkové kapacity. Podľa Nemecka však v troch veľkých leteckých uzloch pre nákladnú dopravu, Frankfurte nad Mohanom, Mníchove a Kolíne/Bonne existujú obmedzenia nočných letov. Nemecko ďalej tvrdí, že podľa rozsudku zo 4. apríla 2012 na letisku Frankfurt nad Mohanom už nie je povolené vykonávať prevádzku nočných letov. Preto podľa názoru Nemecka spoločnosť FLH pomáha odľahčiť iné nákladné letiská v Nemecku. |
| --- | --- |

(112)

V tejto súvislosti Nemecko vyhlásilo, že sektor leteckej nákladnej dopravy, najmä odvetvie expresných služieb, vykazuje značný nárast najmä na letisku Lipsko/Halle (v rokoch 2007 až 2010 objem nákladnej dopravy vzrástol zo 101 364 ton na 663 059 ton). Nemecko ďalej vo svojom vyhlásení objasnilo, že leteckí nákladní dopravcovia v súčasnosti rozširujú svoje prevádzkové kapacity. Podľa Nemecka však v troch veľkých leteckých uzloch pre nákladnú dopravu, Frankfurte nad Mohanom, Mníchove a Kolíne/Bonne existujú obmedzenia nočných letov. Nemecko ďalej tvrdí, že podľa rozsudku zo 4. apríla 2012 na letisku Frankfurt nad Mohanom už nie je povolené vykonávať prevádzku nočných letov. Preto podľa názoru Nemecka spoločnosť FLH pomáha odľahčiť iné nákladné letiská v Nemecku.

| (113) | V súvislosti s príspevkom letiska k prepojeniu regiónu Nemecko uviedlo, že tento projekt je súčasťou stratégie rozvoja letiska označeného ako „spojovací bod Spoločenstva“, ktorá je obsiahnutá v orientačnom pláne transeurópskej dopravnej siete z roku 2004 (Horizont 2020). Podľa Nemecka letisko leží v regióne stredného Nemecka (v blízkosti piatich hlavných osí transeurópskej dopravnej siete a celoeurópskych koridorov) a nachádza sa na rozmedzí osi, ktorá prepája sever a juh Európy (čiže spolkovej diaľnice A 9) a osi, ktorá prepája západnú a východnú Európu (čiže spolková diaľnica A 14), pričom je napojené na železničnú a cestnú sieť. Nemecko navyše objasnilo, že napojenie na železničnú a cestnú sieť umožňuje efektívnejšiu prepravu nákladu. Ďalej Nemecko uviedlo, že projekt je v súlade s „rozvojom integrovanej siete európskej leteckej dopravy“, ako sa uvádza v bode 12 akčného plánu pre kapacitu, účinnosť a bezpečnosť letísk v Európe (27), v ktorom sa uvádza, že „by bolo žiaduce odhaliť skryté možnosti na regionálnych letiskách za predpokladu, že budú členské štáty dodržiavať právne nástroje Spoločenstva spojené so štátnou pomocou.“ |
| --- | --- |

(113)

V súvislosti s príspevkom letiska k prepojeniu regiónu Nemecko uviedlo, že tento projekt je súčasťou stratégie rozvoja letiska označeného ako „spojovací bod Spoločenstva“, ktorá je obsiahnutá v orientačnom pláne transeurópskej dopravnej siete z roku 2004 (Horizont 2020). Podľa Nemecka letisko leží v regióne stredného Nemecka (v blízkosti piatich hlavných osí transeurópskej dopravnej siete a celoeurópskych koridorov) a nachádza sa na rozmedzí osi, ktorá prepája sever a juh Európy (čiže spolkovej diaľnice A 9) a osi, ktorá prepája západnú a východnú Európu (čiže spolková diaľnica A 14), pričom je napojené na železničnú a cestnú sieť. Nemecko navyše objasnilo, že napojenie na železničnú a cestnú sieť umožňuje efektívnejšiu prepravu nákladu. Ďalej Nemecko uviedlo, že projekt je v súlade s „rozvojom integrovanej siete európskej leteckej dopravy“, ako sa uvádza v bode 12 akčného plánu pre kapacitu, účinnosť a bezpečnosť letísk v Európe (27), v ktorom sa uvádza, že „by bolo žiaduce odhaliť skryté možnosti na regionálnych letiskách za predpokladu, že budú členské štáty dodržiavať právne nástroje Spoločenstva spojené so štátnou pomocou.“

| (114) | Nemecko ďalej uviedlo, že realizácia tohto projektu bude mať pozitívny vplyv na celý región a podstatne ovplyvní jeho hospodársky a sociálny rozvoj. Nemecko sa domnieva, že investičný projekt prispeje najmä k zlepšeniu prístupu do regiónu a k zvýšeniu jeho príťažlivosti pre investorov a návštevníkov. V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že investičný projekt bude mať zároveň pozitívny vplyv na zamestnanosť. Na podporu tohto argumentu Nemecko tvrdilo, že miera nezamestnanosti v regióne Sasko predstavuje 10,3 % a v Sasku-Anhaltsku 11,2 %, čo presahuje nemecký priemer na úrovni 6,9 %. |
| --- | --- |

(114)

Nemecko ďalej uviedlo, že realizácia tohto projektu bude mať pozitívny vplyv na celý región a podstatne ovplyvní jeho hospodársky a sociálny rozvoj. Nemecko sa domnieva, že investičný projekt prispeje najmä k zlepšeniu prístupu do regiónu a k zvýšeniu jeho príťažlivosti pre investorov a návštevníkov. V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že investičný projekt bude mať zároveň pozitívny vplyv na zamestnanosť. Na podporu tohto argumentu Nemecko tvrdilo, že miera nezamestnanosti v regióne Sasko predstavuje 10,3 % a v Sasku-Anhaltsku 11,2 %, čo presahuje nemecký priemer na úrovni 6,9 %.

| (115) | Preto Nemecko vyhlásilo, že štátna pomoc je zameraná na vhodne stanovený cieľ spoločného záujmu. |
| --- | --- |

(115)

Preto Nemecko vyhlásilo, že štátna pomoc je zameraná na vhodne stanovený cieľ spoločného záujmu.

3.4.2.   Potreba zásahu štátu

| (116) | Nemecko uviedlo, že žiadny súkromný investor by nemal záujem financovať takéto opatrenia v oblasti infraštruktúry. V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že letisko Lipsko/Halle trpí z dôvodu zaostávania v investíciách z historických dôvodov. Okrem toho sa podľa Nemecka opatrenia týkajú dlhodobých investícií do infraštruktúry, ktoré sa zameriavajú na potreby letiska vzhľadom na budúci nárast nákladnej dopravy. Nemecko bez poskytnutia dôkazov tvrdí, že opatrenia nie sú ani neprimeraného rozsahu, ani nie sú neprimerane nákladné. Podľa názoru Nemecka ďalšie zníženie štátneho financovania nie je možné, pretože infraštruktúru takéhoto rozsahu nemôžu financovať prevádzkovatelia letísk z vlastných zdrojov. |
| --- | --- |

(116)

Nemecko uviedlo, že žiadny súkromný investor by nemal záujem financovať takéto opatrenia v oblasti infraštruktúry. V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že letisko Lipsko/Halle trpí z dôvodu zaostávania v investíciách z historických dôvodov. Okrem toho sa podľa Nemecka opatrenia týkajú dlhodobých investícií do infraštruktúry, ktoré sa zameriavajú na potreby letiska vzhľadom na budúci nárast nákladnej dopravy. Nemecko bez poskytnutia dôkazov tvrdí, že opatrenia nie sú ani neprimeraného rozsahu, ani nie sú neprimerane nákladné. Podľa názoru Nemecka ďalšie zníženie štátneho financovania nie je možné, pretože infraštruktúru takéhoto rozsahu nemôžu financovať prevádzkovatelia letísk z vlastných zdrojov.

| (117) | Nemecko takisto predložilo argument, že príjmy z letiskových služieb nepokrývajú náklady na výstavbu infraštruktúry a odôvodnilo toto tvrdenie na základe likvidnej medzery a kontrafaktuálneho hodnotenia. |
| --- | --- |

(117)

Nemecko takisto predložilo argument, že príjmy z letiskových služieb nepokrývajú náklady na výstavbu infraštruktúry a odôvodnilo toto tvrdenie na základe likvidnej medzery a kontrafaktuálneho hodnotenia.

| (118) | Nemecko preto zastáva stanovisko, že pomoc prinesie významné zlepšenie investičného projektu, ktoré samotný trh neposkytuje, a že je potrebný zásah štátu. |
| --- | --- |

(118)

Nemecko preto zastáva stanovisko, že pomoc prinesie významné zlepšenie investičného projektu, ktoré samotný trh neposkytuje, a že je potrebný zásah štátu.

3.4.3.   Vhodnosť opatrenia pomoci

| (119) | Nemecko uviedlo, že táto pomoc by bola vhodným opatrením pomoci. V tomto ohľade Nemecko tvrdí, že vzhľadom na svoju polohu v bývalej Nemeckej demokratickej republike letisko trpí z dôvodu zaostávania v investíciách a musí uskutočniť značné investície v kratšom čase ako iné letiská. |
| --- | --- |

(119)

Nemecko uviedlo, že táto pomoc by bola vhodným opatrením pomoci. V tomto ohľade Nemecko tvrdí, že vzhľadom na svoju polohu v bývalej Nemeckej demokratickej republike letisko trpí z dôvodu zaostávania v investíciách a musí uskutočniť značné investície v kratšom čase ako iné letiská.

| (120) | Okrem toho by sa podľa Nemecka opatrenia v oblasti infraštruktúry bez štátnej pomoci vôbec nerealizovali. Nemecko toto tvrdenie podložilo vyhlásením, že v roku 2005 skupina MFAG vytvorila príjmy vo výške 83,8 až 118 miliónov EUR a FLH vo výške 47 až 80 miliónov EUR. Preto podľa názoru Nemecka objem investícií vo výške 255,625 milióna EUR predstavuje dvoj- až trojnásobok konsolidovaného príjmu MFAG a viac než troj- až päťnásobok príjmov FLH počas obdobia, v ktorom sa rozhodovalo o projektoch infraštruktúry. |
| --- | --- |

(120)

Okrem toho by sa podľa Nemecka opatrenia v oblasti infraštruktúry bez štátnej pomoci vôbec nerealizovali. Nemecko toto tvrdenie podložilo vyhlásením, že v roku 2005 skupina MFAG vytvorila príjmy vo výške 83,8 až 118 miliónov EUR a FLH vo výške 47 až 80 miliónov EUR. Preto podľa názoru Nemecka objem investícií vo výške 255,625 milióna EUR predstavuje dvoj- až trojnásobok konsolidovaného príjmu MFAG a viac než troj- až päťnásobok príjmov FLH počas obdobia, v ktorom sa rozhodovalo o projektoch infraštruktúry.

| (121) | Nemecko okrem toho uviedlo, že pomer medzi príjmami a objemom investícií preukazuje, že dotknuté podniky by tieto opatrenia nevykonali bez verejného financovania. |
| --- | --- |

(121)

Nemecko okrem toho uviedlo, že pomer medzi príjmami a objemom investícií preukazuje, že dotknuté podniky by tieto opatrenia nevykonali bez verejného financovania.

3.4.4.   Stimulačný účinok

| (122) | Pokiaľ ide o stimulačný účinok, Nemecko upozornilo, že výška a intenzita štátnej pomoci na predmetné opatrenia v oblasti infraštruktúry boli odôvodnené. Nemecko tvrdilo, že bez štátneho financovania by sa opatrenia v oblasti infraštruktúry vôbec nerealizovali (pozri oddiel 3.4.3). |
| --- | --- |

(122)

Pokiaľ ide o stimulačný účinok, Nemecko upozornilo, že výška a intenzita štátnej pomoci na predmetné opatrenia v oblasti infraštruktúry boli odôvodnené. Nemecko tvrdilo, že bez štátneho financovania by sa opatrenia v oblasti infraštruktúry vôbec nerealizovali (pozri oddiel 3.4.3).

| (123) | V protiklade k názoru Komisie Nemecko poukázalo na skutočnosť, že aj keď niektoré investičné projekty už boli ukončené, neobmedzil sa tým stimulačný účinok, keďže akcionári sa finančne zaviazali už pred začiatkom vykonávania opatrení v oblasti infraštruktúry. Podľa Nemecka sa vo vyhlásení Komisie, že projekty v oblasti infraštruktúry by mohli priniesť výrazné kapitálové výnosy, jednoznačne neodráža povahu predmetných opatrení a zároveň je v rozpore s predchádzajúcou rozhodovacou praxou Komisie. Podľa Nemecka Komisia už pri mnohých príležitostiach uznala, že opatrenia tohto typu bežne neprinášajú značné kapitálové výnosy. |
| --- | --- |

(123)

V protiklade k názoru Komisie Nemecko poukázalo na skutočnosť, že aj keď niektoré investičné projekty už boli ukončené, neobmedzil sa tým stimulačný účinok, keďže akcionári sa finančne zaviazali už pred začiatkom vykonávania opatrení v oblasti infraštruktúry. Podľa Nemecka sa vo vyhlásení Komisie, že projekty v oblasti infraštruktúry by mohli priniesť výrazné kapitálové výnosy, jednoznačne neodráža povahu predmetných opatrení a zároveň je v rozpore s predchádzajúcou rozhodovacou praxou Komisie. Podľa Nemecka Komisia už pri mnohých príležitostiach uznala, že opatrenia tohto typu bežne neprinášajú značné kapitálové výnosy.

3.4.5.   Primeranosť pomoci (pomoc obmedzená na minimum)

| (124) | Primeranosť opatrení by podľa Nemecka v oblasti infraštruktúry takisto mohla vyplývať zo skutočnosti, že pomáhajú znížiť preťaženie na ostatných nemeckých nákladných letiskách. |
| --- | --- |

(124)

Primeranosť opatrení by podľa Nemecka v oblasti infraštruktúry takisto mohla vyplývať zo skutočnosti, že pomáhajú znížiť preťaženie na ostatných nemeckých nákladných letiskách.

| (125) | Okrem toho Nemecko uviedlo, že výška a intenzita financovania sa obmedzovali na nevyhnutné minimum potrebné na vykonanie opatrení v oblasti infraštruktúry. Podľa Nemecka sa náklady stanovili vopred prostredníctvom odhadov nákladov a predbežných plánov. Okrem toho Nemecko vyhlásilo, že v protiklade k tvrdeniu Komisie letisko nebolo schopné zvýšiť svoje príjmy zvýšením letiskových poplatkov. Podľa názoru Nemecka je to tak, pretože väčšina investícií sa vzťahuje na opatrenia v oblasti infraštruktúry, v prípade ktorých nie je možné uložiť osobitný poplatok. |
| --- | --- |

(125)

Okrem toho Nemecko uviedlo, že výška a intenzita financovania sa obmedzovali na nevyhnutné minimum potrebné na vykonanie opatrení v oblasti infraštruktúry. Podľa Nemecka sa náklady stanovili vopred prostredníctvom odhadov nákladov a predbežných plánov. Okrem toho Nemecko vyhlásilo, že v protiklade k tvrdeniu Komisie letisko nebolo schopné zvýšiť svoje príjmy zvýšením letiskových poplatkov. Podľa názoru Nemecka je to tak, pretože väčšina investícií sa vzťahuje na opatrenia v oblasti infraštruktúry, v prípade ktorých nie je možné uložiť osobitný poplatok.

| (126) | Okrem toho Nemecko uviedlo, že vo všeobecnosti nebolo možné pokryť investičné náklady na výstavbu letiskovej infraštruktúry zvýšením poplatkov pre používateľov letiska. Nemecko tvrdilo, že keďže letiskové poplatky boli schválené príslušným letiskovým orgánom spolkovej krajiny, v ktorej sa predmetné letisko nachádza, investičné náklady na výstavbu letiskovej infraštruktúry sa nemohli preniesť na používateľov infraštruktúry podľa uváženia prevádzkovateľa. Podľa Nemecka akékoľvek ďalšie zvýšenie letiskových poplatkov na letisku Lipsko/Halle by nebolo zlučiteľné so situáciou na trhu a vykonateľné zo strany leteckých spoločností, ktoré využívajú letisko. Podľa Nemecka treba mať na pamäti, že poplatky na FLH už teraz presahujú bežnú úroveň na trhu. |
| --- | --- |

(126)

Okrem toho Nemecko uviedlo, že vo všeobecnosti nebolo možné pokryť investičné náklady na výstavbu letiskovej infraštruktúry zvýšením poplatkov pre používateľov letiska. Nemecko tvrdilo, že keďže letiskové poplatky boli schválené príslušným letiskovým orgánom spolkovej krajiny, v ktorej sa predmetné letisko nachádza, investičné náklady na výstavbu letiskovej infraštruktúry sa nemohli preniesť na používateľov infraštruktúry podľa uváženia prevádzkovateľa. Podľa Nemecka akékoľvek ďalšie zvýšenie letiskových poplatkov na letisku Lipsko/Halle by nebolo zlučiteľné so situáciou na trhu a vykonateľné zo strany leteckých spoločností, ktoré využívajú letisko. Podľa Nemecka treba mať na pamäti, že poplatky na FLH už teraz presahujú bežnú úroveň na trhu.

| (127) | Okrem toho Nemecko tvrdí, že intenzita plánovanej pomoci bola odôvodnená. Podľa Nemecka len plánovaný rozsah verejného financovania mohol zaručiť, aby sa investície mohli vykonávať v požadovanom rozsahu a lehote. Nemecko uviedlo, že nemožnosť súkromného financovania takýchto opatrení v oblasti infraštruktúry regionálnych letísk sa dostatočne odzrkadľuje v rozhodovacej praxi Komisie a aj v skutočnosti, že neexistuje žiadny známy prípad, keď súkromní investori financovali takéto opatrenia na vlastné náklady. |
| --- | --- |

(127)

Okrem toho Nemecko tvrdí, že intenzita plánovanej pomoci bola odôvodnená. Podľa Nemecka len plánovaný rozsah verejného financovania mohol zaručiť, aby sa investície mohli vykonávať v požadovanom rozsahu a lehote. Nemecko uviedlo, že nemožnosť súkromného financovania takýchto opatrení v oblasti infraštruktúry regionálnych letísk sa dostatočne odzrkadľuje v rozhodovacej praxi Komisie a aj v skutočnosti, že neexistuje žiadny známy prípad, keď súkromní investori financovali takéto opatrenia na vlastné náklady.

| (128) | Nemecko tvrdilo, že Komisia opakovane a často schvaľovala intenzity pomoci až do výšky 100 %. Podľa Nemecka v prípade investícií podobných predmetným investíciám z praxe Komisie vyplýva, že takéto investície musia mať intenzitu pomoci najmenej 75 %, aby sa mohli realizovať. |
| --- | --- |

(128)

Nemecko tvrdilo, že Komisia opakovane a často schvaľovala intenzity pomoci až do výšky 100 %. Podľa Nemecka v prípade investícií podobných predmetným investíciám z praxe Komisie vyplýva, že takéto investície musia mať intenzitu pomoci najmenej 75 %, aby sa mohli realizovať.

| (129) | Nemecko uviedlo, že keďže spoločnosť FLH bola vytvorená vo verejnom záujme Nemecka, opatrenia v oblasti infraštruktúry neboli založené na žiadnom obchodnom pláne, výpočte ziskovosti alebo finančných výkazoch. |
| --- | --- |

(129)

Nemecko uviedlo, že keďže spoločnosť FLH bola vytvorená vo verejnom záujme Nemecka, opatrenia v oblasti infraštruktúry neboli založené na žiadnom obchodnom pláne, výpočte ziskovosti alebo finančných výkazoch.

| (130) | Na žiadosť Komisie Nemecko predložilo výpočty likvidnej medzery, ako je zhrnuté v tabuľkách 5 a 6.

  Tabuľka 5


  Výpočet likvidnej medzery – Scenár I – Investície financované prostredníctvom kapitálových injekcií uskutočnených v roku 2014







  Scenár I – Investície financované prostredníctvom kapitálových injekcií uskutočnených v roku 2014 | V miliónoch EUR |
| --- | --- | --- |
| Diskontná sadzba (28) | [...] % |
| Čistá súčasná hodnota peňažných tokov Σ spoločnosti FLH 2006 – 2055 | [...] |
| Čistá súčasná hodnota oznámených investičných opatrení M1 – M16.2 (vrátane nákladov, ktoré patria do pôsobnosti verejnej politiky) | 189,4 |
| Čistá súčasná hodnota likvidnej medzery | 166,9 |
| Intenzita pomoci (29) | 88,1 % |

(130)

Na žiadosť Komisie Nemecko predložilo výpočty likvidnej medzery, ako je zhrnuté v tabuľkách 5 a 6.

Tabuľka 5

Výpočet likvidnej medzery – Scenár I – Investície financované prostredníctvom kapitálových injekcií uskutočnených v roku 2014

Scenár I – Investície financované prostredníctvom kapitálových injekcií uskutočnených v roku 2014

V miliónoch EUR

Diskontná sadzba (28)

[...] %

Čistá súčasná hodnota peňažných tokov Σ spoločnosti FLH 2006 – 2055

[...]

Čistá súčasná hodnota oznámených investičných opatrení M1 – M16.2 (vrátane nákladov, ktoré patria do pôsobnosti verejnej politiky)

189,4

Čistá súčasná hodnota likvidnej medzery

166,9

Intenzita pomoci (29)

88,1 %

Tabuľka 6

Výpočet likvidnej medzery – Scenár II – Investície financované prostredníctvom kapitálových injekcií uskutočnených súčasne s investíciami

| Scenár II – Investície financované prostredníctvom kapitálových injekcií uskutočnených v čase potreby financovania (30) | V miliónoch EUR |
| --- | --- |
| Diskontná sadzba | [...] % |
| Čistá súčasná hodnota peňažných tokov Σ spoločnosti FLH 2006 – 2055 | [...] |
| Čistá súčasná hodnota oznámených investičných opatrení M1 – M16.2 (vrátane nákladov, ktoré patria do pôsobnosti verejnej politiky) | 189,4 |
| Čistá súčasná hodnota likvidnej medzery | 142,1 |
| Intenzita pomoci (31) | 75,00 % |

Scenár II – Investície financované prostredníctvom kapitálových injekcií uskutočnených v čase potreby financovania (30)

V miliónoch EUR

Diskontná sadzba

[...] %

Čistá súčasná hodnota peňažných tokov Σ spoločnosti FLH 2006 – 2055

[...]

Čistá súčasná hodnota oznámených investičných opatrení M1 – M16.2 (vrátane nákladov, ktoré patria do pôsobnosti verejnej politiky)

189,4

Čistá súčasná hodnota likvidnej medzery

142,1

Intenzita pomoci (31)

75,00 %

3.4.6.   Zabránenie neprípustným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi

| (131) | Pokiaľ ide o zabránenie neprimeraným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi, Nemecko zdôraznilo, že celková vyváženosť opatrení infraštruktúry na letisku Lipsko/Halle bude pozitívna a opatrenia nebudú mať neprimeraný vplyv na obchod a hospodársku súťaž medzi členskými štátmi. V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že predmetné opatrenia v oblasti infraštruktúry sú neexpanzívnej povahy a nemajú žiadny vplyv na objem dopravy. Nemecko poukázalo na to, že Komisia už v iných rozhodnutiach uznala, že opatrenia, ktoré boli neexpanzívnej povahy, nemajú podstatný vplyv na hospodársku súťaž medzi letiskami. |
| --- | --- |

(131)

Pokiaľ ide o zabránenie neprimeraným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi, Nemecko zdôraznilo, že celková vyváženosť opatrení infraštruktúry na letisku Lipsko/Halle bude pozitívna a opatrenia nebudú mať neprimeraný vplyv na obchod a hospodársku súťaž medzi členskými štátmi. V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že predmetné opatrenia v oblasti infraštruktúry sú neexpanzívnej povahy a nemajú žiadny vplyv na objem dopravy. Nemecko poukázalo na to, že Komisia už v iných rozhodnutiach uznala, že opatrenia, ktoré boli neexpanzívnej povahy, nemajú podstatný vplyv na hospodársku súťaž medzi letiskami.

| (132) | Nemecko rozdelilo potenciálnych konkurentov FLH do troch hlavných kategórií: i) letiská v blízkosti letiska Lipsko/Halle; ii) iné nemecké nákladné letiská; a iii) väčšie nákladné letiská Únie. |
| --- | --- |

(132)

Nemecko rozdelilo potenciálnych konkurentov FLH do troch hlavných kategórií: i) letiská v blízkosti letiska Lipsko/Halle; ii) iné nemecké nákladné letiská; a iii) väčšie nákladné letiská Únie.

| (133) | Pokiaľ ide o letiská v blízkosti letiska Lipsko/Halle, Nemecko uviedlo, že žiadne z týchto letísk sa nešpecializuje na leteckú nákladnú dopravu. Nemecko okrem toho uviedlo, že žiadne z týchto letísk, ako sú Altenburg-Nobitz, Berlin Brandenburg, Drážďany, Erfurt, Hof, Magdeburg, Magdeburg-Cochstedt a letisko Praha, nepredstavuje skutočnú konkurenciu letiska Lipsko/Halle. Na podloženie tohto tvrdenia Nemecko uviedlo, že v prípade niektorých týchto letísk sú geografické vzdialenosti príliš veľké, letiská sa nachádzajú v odlišných hospodárskych regiónoch, spádové oblasti sú úplne odlišné alebo sú letiská veľmi malé. |
| --- | --- |

(133)

Pokiaľ ide o letiská v blízkosti letiska Lipsko/Halle, Nemecko uviedlo, že žiadne z týchto letísk sa nešpecializuje na leteckú nákladnú dopravu. Nemecko okrem toho uviedlo, že žiadne z týchto letísk, ako sú Altenburg-Nobitz, Berlin Brandenburg, Drážďany, Erfurt, Hof, Magdeburg, Magdeburg-Cochstedt a letisko Praha, nepredstavuje skutočnú konkurenciu letiska Lipsko/Halle. Na podloženie tohto tvrdenia Nemecko uviedlo, že v prípade niektorých týchto letísk sú geografické vzdialenosti príliš veľké, letiská sa nachádzajú v odlišných hospodárskych regiónoch, spádové oblasti sú úplne odlišné alebo sú letiská veľmi malé.

| (134) | Pokiaľ ide o iné nemecké nákladné letiská, Nemecko uviedlo, že konkurencia letiska Lipsko/Halle je obmedzená, keďže veľké uzly nemeckej leteckej nákladnej dopravy (Frankfurt nad Mohanom, Mníchov a Kolín/Bonn), ktoré konkurujú letisku Leipzig/Halle, majú nedostatočné kapacity alebo obmedzenia nočných letov. |
| --- | --- |

(134)

Pokiaľ ide o iné nemecké nákladné letiská, Nemecko uviedlo, že konkurencia letiska Lipsko/Halle je obmedzená, keďže veľké uzly nemeckej leteckej nákladnej dopravy (Frankfurt nad Mohanom, Mníchov a Kolín/Bonn), ktoré konkurujú letisku Leipzig/Halle, majú nedostatočné kapacity alebo obmedzenia nočných letov.

| (135) | Podľa Nemecka zároveň nedošlo ku konkurenčnému prekrývaniu s inými nákladnými letiskami Únie, najmä s letiskom Brusel a Vatry. V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že vďaka svojej centrálnej polohe v strede Európy, letisko Lipsko/Halle jednoznačne obsluhovalo západnú aj východnú Európu, ale že Brusel ani Vatry neboli schopné zaručiť dostatočný prístup k čoraz významnejším trhom strednej a východnej Európy. Pokiaľ ide o letisko Vatry, Nemecko uviedlo, že letisko Vatry bolo veľmi malé a že v roku 2010 bol objem nákladnej leteckej dopravy na letisku Lipsko/Halle napríklad 80-násobne väčší v porovnaní s objemom nákladnej leteckej dopravy na letisku Vatry. Okrem toho podľa Nemecka letisko Vatry nemalo také dobré napojenie na železničnú a cestnú sieť ako letisko Lipsko/Halle. Pokiaľ ide o letisko Brusel, Nemecko tvrdilo, že zatiaľ čo letisko Lipsko/Halle za posledné roky zaznamenalo nárast objemu nákladu, letisko Brusel v tom istom období zaznamenalo pokles. Okrem toho boli podľa Nemecka na letisku Brusel výrazne obmedzené nočné lety, a preto bola konkurencia obmedzená. |
| --- | --- |

(135)

Podľa Nemecka zároveň nedošlo ku konkurenčnému prekrývaniu s inými nákladnými letiskami Únie, najmä s letiskom Brusel a Vatry. V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že vďaka svojej centrálnej polohe v strede Európy, letisko Lipsko/Halle jednoznačne obsluhovalo západnú aj východnú Európu, ale že Brusel ani Vatry neboli schopné zaručiť dostatočný prístup k čoraz významnejším trhom strednej a východnej Európy. Pokiaľ ide o letisko Vatry, Nemecko uviedlo, že letisko Vatry bolo veľmi malé a že v roku 2010 bol objem nákladnej leteckej dopravy na letisku Lipsko/Halle napríklad 80-násobne väčší v porovnaní s objemom nákladnej leteckej dopravy na letisku Vatry. Okrem toho podľa Nemecka letisko Vatry nemalo také dobré napojenie na železničnú a cestnú sieť ako letisko Lipsko/Halle. Pokiaľ ide o letisko Brusel, Nemecko tvrdilo, že zatiaľ čo letisko Lipsko/Halle za posledné roky zaznamenalo nárast objemu nákladu, letisko Brusel v tom istom období zaznamenalo pokles. Okrem toho boli podľa Nemecka na letisku Brusel výrazne obmedzené nočné lety, a preto bola konkurencia obmedzená.

| (136) | Okrem toho Nemecko uviedlo, že v protiklade k názoru Komisie všetci potenciálni používatelia mali rovnaký a nediskriminačný prístup k letiskovej infraštruktúre. Jednotliví používatelia letiska podľa Nemecka nedostali žiadne neodôvodnené objemové zľavy. Okrem toho sa podľa názoru Nemecka otázkou rovnakého a nediskriminačného prístupu na letisko Komisia zaoberala už v rámci predchádzajúceho rozhodnutia týkajúceho sa financovania letiska Lipsko/Halle (32). |
| --- | --- |

(136)

Okrem toho Nemecko uviedlo, že v protiklade k názoru Komisie všetci potenciálni používatelia mali rovnaký a nediskriminačný prístup k letiskovej infraštruktúre. Jednotliví používatelia letiska podľa Nemecka nedostali žiadne neodôvodnené objemové zľavy. Okrem toho sa podľa názoru Nemecka otázkou rovnakého a nediskriminačného prístupu na letisko Komisia zaoberala už v rámci predchádzajúceho rozhodnutia týkajúceho sa financovania letiska Lipsko/Halle (32).

| (137) | V dôsledku toho sa Nemecko domnieva, že prípadná štátna pomoc sa môže považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(137)

V dôsledku toho sa Nemecko domnieva, že prípadná štátna pomoc sa môže považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom.

4.   PRIPOMIENKY TRETÍCH STRÁN

4.1.   MITTELDEUTSCHE AIRPORT HOLDING (MFAG)

| (138) | Dňa 26. októbra 2011 spoločnosť MFAG predložila pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania spolu so spoločnosťou FLH. Pripomienky spoločnosti MFAG sú vo všeobecnosti v súlade s pripomienkami Nemecka. |
| --- | --- |

(138)

Dňa 26. októbra 2011 spoločnosť MFAG predložila pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania spolu so spoločnosťou FLH. Pripomienky spoločnosti MFAG sú vo všeobecnosti v súlade s pripomienkami Nemecka.

4.1.1.   Pojem hospodárskej činnosti a pôsobnosť verejnej politiky

| (139) | MFAG ďalej uviedla, že výstavba infraštruktúry na letisku Lipsko/Halle nepredstavuje hospodársku činnosť. Preto podľa MFAG predmetné financovanie nepatrí do rozsahu pôsobnosti článku 107 ods. 1 zmluvy. V tejto súvislosti MFAG vyhlásila, že súkromný investor by nebol vykonal príslušné opatrenia a ani v súčasnosti by ich nevykonal. Preto MFAG uviedla, že neexistuje trh letiskovej infraštruktúry. V tejto súvislosti MFAG ďalej uviedla, že letiská nie sú schopné samy financovať svoje investície do infraštruktúry. MFAG bola znepokojená tým, že uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci na letiskovú infraštruktúru povedie k zníženiu investícií do letiskových infraštruktúr. |
| --- | --- |

(139)

MFAG ďalej uviedla, že výstavba infraštruktúry na letisku Lipsko/Halle nepredstavuje hospodársku činnosť. Preto podľa MFAG predmetné financovanie nepatrí do rozsahu pôsobnosti článku 107 ods. 1 zmluvy. V tejto súvislosti MFAG vyhlásila, že súkromný investor by nebol vykonal príslušné opatrenia a ani v súčasnosti by ich nevykonal. Preto MFAG uviedla, že neexistuje trh letiskovej infraštruktúry. V tejto súvislosti MFAG ďalej uviedla, že letiská nie sú schopné samy financovať svoje investície do infraštruktúry. MFAG bola znepokojená tým, že uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci na letiskovú infraštruktúru povedie k zníženiu investícií do letiskových infraštruktúr.

| (140) | MFAG takisto uviedla, že letisko Lipsko/Halle bolo vybudované vo verejnom záujme a že kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, teda na financovanie letiskovej infraštruktúry, nemožno uplatniť. V tejto súvislosti MFAG tvrdila, že v Únii neexistuje žiadny prípad súkromného investora, ktorý by budoval alebo značne rozvíjal letisko z vlastných zdrojov. Preto podľa spoločnosti MFAG, namiesto použitia kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve musí Komisia posúdiť, či je infraštruktúra poskytovaná všetkým jej používateľom otvoreným a nediskriminačným spôsobom. MFAG ďalej uviedla, že toto je prípad letiska Lipsko/Halle. Preto podľa spoločnosti MFAG neboli opatrenia infraštruktúry založené na podnikateľskom pláne alebo posúdení ziskovosti opatrení z dlhodobého hľadiska. |
| --- | --- |

(140)

MFAG takisto uviedla, že letisko Lipsko/Halle bolo vybudované vo verejnom záujme a že kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, teda na financovanie letiskovej infraštruktúry, nemožno uplatniť. V tejto súvislosti MFAG tvrdila, že v Únii neexistuje žiadny prípad súkromného investora, ktorý by budoval alebo značne rozvíjal letisko z vlastných zdrojov. Preto podľa spoločnosti MFAG, namiesto použitia kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve musí Komisia posúdiť, či je infraštruktúra poskytovaná všetkým jej používateľom otvoreným a nediskriminačným spôsobom. MFAG ďalej uviedla, že toto je prípad letiska Lipsko/Halle. Preto podľa spoločnosti MFAG neboli opatrenia infraštruktúry založené na podnikateľskom pláne alebo posúdení ziskovosti opatrení z dlhodobého hľadiska.

| (141) | Okrem toho MFAG ďalej objasnila, že výstavba letiska pomohla uskutočniť ciele regionálnej politiky a podporiť hospodársky znevýhodnený región. MFAG zdôraznila, že ide o typickú povinnosť štátu, ktorú nemôžu vykonávať súkromní investori, a preto sa nemôže posudzovať podľa pravidiel štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(141)

Okrem toho MFAG ďalej objasnila, že výstavba letiska pomohla uskutočniť ciele regionálnej politiky a podporiť hospodársky znevýhodnený región. MFAG zdôraznila, že ide o typickú povinnosť štátu, ktorú nemôžu vykonávať súkromní investori, a preto sa nemôže posudzovať podľa pravidiel štátnej pomoci.

| (142) | MFAG ďalej tvrdila, že aj keby – quod non – financovanie infraštruktúry vo všeobecnosti predstavovalo hospodársku činnosť, predmetné opatrenia patria do pôsobnosti verejnej politiky, a preto nepredstavujú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(142)

MFAG ďalej tvrdila, že aj keby – quod non – financovanie infraštruktúry vo všeobecnosti predstavovalo hospodársku činnosť, predmetné opatrenia patria do pôsobnosti verejnej politiky, a preto nepredstavujú štátnu pomoc.

| (143) | Pokiaľ ide o činnosti patriace do pôsobnosti verejnej politiky, MFAG uviedla, že Komisia musí rozlišovať medzi ochranou leteckej dopravy pred vonkajšími hrozbami, ochranou letovej prevádzky pred prevádzkovými hrozbami a ochranou tretích strán pred prevádzkovými hrozbami letovej prevádzky. V tejto súvislosti MFAG uviedla, že ochrana pred prevádzkovými hrozbami a ochrana práv tretích strán by sa mali považovať za súčasť pôsobnosti verejnej politiky. MFAG uviedla, že Komisia vo svojej rozhodovacej praxi považovala opatrenia v oblasti požiarnej ochrany, leteckej navigácie a kontroly letovej prevádzky, najmä Deutscher Wetterdienst (nemecká meteorologická služba) a Deutsche Flugsicherung (nemecká letecká navigácia), za súčasť pôsobnosti verejnej politiky. |
| --- | --- |

(143)

Pokiaľ ide o činnosti patriace do pôsobnosti verejnej politiky, MFAG uviedla, že Komisia musí rozlišovať medzi ochranou leteckej dopravy pred vonkajšími hrozbami, ochranou letovej prevádzky pred prevádzkovými hrozbami a ochranou tretích strán pred prevádzkovými hrozbami letovej prevádzky. V tejto súvislosti MFAG uviedla, že ochrana pred prevádzkovými hrozbami a ochrana práv tretích strán by sa mali považovať za súčasť pôsobnosti verejnej politiky. MFAG uviedla, že Komisia vo svojej rozhodovacej praxi považovala opatrenia v oblasti požiarnej ochrany, leteckej navigácie a kontroly letovej prevádzky, najmä Deutscher Wetterdienst (nemecká meteorologická služba) a Deutsche Flugsicherung (nemecká letecká navigácia), za súčasť pôsobnosti verejnej politiky.

4.1.2.   Trhová zlučiteľnosť akcionárskych úverov FLH

| (144) | Podľa spoločnosti MFAG boli akcionárske úvery poskytnuté za trhových podmienok. MFAG uviedla, že by sa mali zohľadniť ratingy spoločnosti MFAG bankou Nord LB a Deutsche Kreditbank AG. V tejto súvislosti MFAG objasnila, že Nord LB a Deutsche Kreditbank AG zaradili MFAG a FLH do ratingovej kategórie [...] s priemernou pravdepodobnosťou platobnej neschopnosti [...] %. MFAG zároveň vysvetlila, že ratingová kategória [...] je porovnateľná s externou ratingovou kategóriou agentúry Standard & Poor’s na úrovni [...] až [...], agentúry Moody’s na úrovni [...] až [...] a agentúry Fitch na úrovni [...] až [...]. |
| --- | --- |

(144)

Podľa spoločnosti MFAG boli akcionárske úvery poskytnuté za trhových podmienok. MFAG uviedla, že by sa mali zohľadniť ratingy spoločnosti MFAG bankou Nord LB a Deutsche Kreditbank AG. V tejto súvislosti MFAG objasnila, že Nord LB a Deutsche Kreditbank AG zaradili MFAG a FLH do ratingovej kategórie [...] s priemernou pravdepodobnosťou platobnej neschopnosti [...] %. MFAG zároveň vysvetlila, že ratingová kategória [...] je porovnateľná s externou ratingovou kategóriou agentúry Standard & Poor’s na úrovni [...] až [...], agentúry Moody’s na úrovni [...] až [...] a agentúry Fitch na úrovni [...] až [...].

| (145) | MFAG ďalej uviedla, že akcionárske úvery FLH sú vo vysokej miere zabezpečené kolaterálom. Okrem toho MFAG objasnila, že úvery FLH sa použijú na financovanie investícií do udržateľnej infraštruktúry. MFAG takisto vysvetlila, že aktíva FLH nie sú zaťažené žiadnymi hypotekárnymi úvermi („Grundpfandrechte“). Preto je MFAG toho názoru, že vzhľadom na veľmi dobrý rating a vysokú úroveň kolateralizácie by riziková marža mala byť stanovená na maximálne [...] bázických bodov. |
| --- | --- |

(145)

MFAG ďalej uviedla, že akcionárske úvery FLH sú vo vysokej miere zabezpečené kolaterálom. Okrem toho MFAG objasnila, že úvery FLH sa použijú na financovanie investícií do udržateľnej infraštruktúry. MFAG takisto vysvetlila, že aktíva FLH nie sú zaťažené žiadnymi hypotekárnymi úvermi („Grundpfandrechte“). Preto je MFAG toho názoru, že vzhľadom na veľmi dobrý rating a vysokú úroveň kolateralizácie by riziková marža mala byť stanovená na maximálne [...] bázických bodov.

| (146) | Keďže rizikové marže úverov FLH sú stanovené medzi [...] a [...] bázických bodov, MFAG zastáva názor, že úvery sú v súlade s trhovými podmienkami a nepovažujú sa za štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(146)

Keďže rizikové marže úverov FLH sú stanovené medzi [...] a [...] bázických bodov, MFAG zastáva názor, že úvery sú v súlade s trhovými podmienkami a nepovažujú sa za štátnu pomoc.

4.1.3.   Zlučiteľnosť pomoci

| (147) | MFAG zastáva názor, že kapitálové injekcie by v každom prípade boli zlučiteľné s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(147)

MFAG zastáva názor, že kapitálové injekcie by v každom prípade boli zlučiteľné s vnútorným trhom.

| (148) | MFAG uviedla, že letisko Lipsko/Halle má výrazný pozitívny vplyv na zamestnanosť v regióne s 5 100 zamestnancami (vrátane zamestnancov spoločnosti MFAG, leteckých spoločností, reštaurácií, stravovacích zariadení, verejných orgánov a iných podnikov), ktorí pracujú priamo na letisku, a približne 8 100 nepriamymi zamestnancami. |
| --- | --- |

(148)

MFAG uviedla, že letisko Lipsko/Halle má výrazný pozitívny vplyv na zamestnanosť v regióne s 5 100 zamestnancami (vrátane zamestnancov spoločnosti MFAG, leteckých spoločností, reštaurácií, stravovacích zariadení, verejných orgánov a iných podnikov), ktorí pracujú priamo na letisku, a približne 8 100 nepriamymi zamestnancami.

| (149) | Okrem toho MFAG zdôraznila, že vzhľadom na nedostatočné kapacity a obmedzenia nočných letov na iných letiskách (vo Frankfurte nad Mohanom, v Mníchove, Berlíne, Düsseldorfe, a Hamburgu) letisko Lipsko/Halle zohráva dôležitú úlohu z hľadiska zníženia zaťaženia týchto iných nemeckých letísk, a tak prispieva k zabezpečeniu dodávok pre celé Nemecko. |
| --- | --- |

(149)

Okrem toho MFAG zdôraznila, že vzhľadom na nedostatočné kapacity a obmedzenia nočných letov na iných letiskách (vo Frankfurte nad Mohanom, v Mníchove, Berlíne, Düsseldorfe, a Hamburgu) letisko Lipsko/Halle zohráva dôležitú úlohu z hľadiska zníženia zaťaženia týchto iných nemeckých letísk, a tak prispieva k zabezpečeniu dodávok pre celé Nemecko.

| (150) | Pokiaľ ide o na nediskriminačnú povahu letiskových poplatkov, MFAG uviedla, že sadzobník letiskových poplatkov na letisku Lipsko/Halle nie je určený v prospech jednej leteckej spoločnosti a na všetky letecké spoločnosti sa vzťahujú rovnaké letiskové poplatky. Preto podľa spoločnosti MFAG infraštruktúru používajú všetci jej používatelia jednotným a nediskriminačným spôsobom. |
| --- | --- |

(150)

Pokiaľ ide o na nediskriminačnú povahu letiskových poplatkov, MFAG uviedla, že sadzobník letiskových poplatkov na letisku Lipsko/Halle nie je určený v prospech jednej leteckej spoločnosti a na všetky letecké spoločnosti sa vzťahujú rovnaké letiskové poplatky. Preto podľa spoločnosti MFAG infraštruktúru používajú všetci jej používatelia jednotným a nediskriminačným spôsobom.

| (151) | Pokiaľ ide o nevyhnutnosť pomoci a jej stimulačného účinku, MFAG uviedla, že opatrenia by sa nemohli vykonať bez akcionárskych úverov alebo kapitálových injekcií. Podľa spoločnosti MFAG celková investičná suma vo výške 225,6 milióna EUR predstavuje dvoj- alebo trojnásobok priemerného obratu MFAG a viac ako päťnásobok priemerného ročného obratu FLH za obdobie, v ktorom sa rozhodlo o projektoch v oblasti infraštruktúry. Podľa spoločnosti MFAG skutočnosť, že opatrenia už boli čiastočne vykonané nevylučuje stimulačný účinok, keďže tieto opatrenia boli vykonané až po poskytnutí finančných záruk a rozhodnutí verejných akcionárov, ktorí zároveň poskytli dočasné financovanie prostredníctvom akcionárskych úverov. |
| --- | --- |

(151)

Pokiaľ ide o nevyhnutnosť pomoci a jej stimulačného účinku, MFAG uviedla, že opatrenia by sa nemohli vykonať bez akcionárskych úverov alebo kapitálových injekcií. Podľa spoločnosti MFAG celková investičná suma vo výške 225,6 milióna EUR predstavuje dvoj- alebo trojnásobok priemerného obratu MFAG a viac ako päťnásobok priemerného ročného obratu FLH za obdobie, v ktorom sa rozhodlo o projektoch v oblasti infraštruktúry. Podľa spoločnosti MFAG skutočnosť, že opatrenia už boli čiastočne vykonané nevylučuje stimulačný účinok, keďže tieto opatrenia boli vykonané až po poskytnutí finančných záruk a rozhodnutí verejných akcionárov, ktorí zároveň poskytli dočasné financovanie prostredníctvom akcionárskych úverov.

| (152) | MFAG uviedla, že predmetné opatrenia nemali negatívny vplyv na hospodársku súťaž. Okrem toho MFAG dospela k záveru, že neexistuje žiadny negatívny vplyv na letisko Brusel alebo na letisko Vatry. Podľa spoločnosti MFAG má letisko Brusel ťažkosti pre obmedzenia nočných letov, ktoré boli dôvodom, prečo sa spoločnosť DHL z dlhodobého hľadiska rozhodla premiestniť na letisko Lipsko/Halle. Pokiaľ ide o letisko Vatry, MFAG uviedla, že podľa článkov uverejnených v tlači je na tomto letisku činnosť nákladnej dopravy veľmi obmedzená (len približne 5 až 6 letov za týždeň). |
| --- | --- |

(152)

MFAG uviedla, že predmetné opatrenia nemali negatívny vplyv na hospodársku súťaž. Okrem toho MFAG dospela k záveru, že neexistuje žiadny negatívny vplyv na letisko Brusel alebo na letisko Vatry. Podľa spoločnosti MFAG má letisko Brusel ťažkosti pre obmedzenia nočných letov, ktoré boli dôvodom, prečo sa spoločnosť DHL z dlhodobého hľadiska rozhodla premiestniť na letisko Lipsko/Halle. Pokiaľ ide o letisko Vatry, MFAG uviedla, že podľa článkov uverejnených v tlači je na tomto letisku činnosť nákladnej dopravy veľmi obmedzená (len približne 5 až 6 letov za týždeň).

4.2.   ARBEITSGEMEINSCHAFT DEUTSCHER VERKEHRSFLUGHÄFEN (ADV)

| (153) | Spoločnosť ADV 27. októbra 2011 predložila svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania. Pripomienky spoločnosti ADV sú plne v súlade s pripomienkami spoločnosti MFAG. ADV poukázala na to, že letisko Lipsko/Halle je dôležité pre regionálny rozvoj. |
| --- | --- |

(153)

Spoločnosť ADV 27. októbra 2011 predložila svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania. Pripomienky spoločnosti ADV sú plne v súlade s pripomienkami spoločnosti MFAG. ADV poukázala na to, že letisko Lipsko/Halle je dôležité pre regionálny rozvoj.

4.3.   DEUTSCHE FLUGSICHERUNG (DFS)

| (154) | V liste z 28. októbra 2011 predložila svoje pripomienky spoločnosť DFS. |
| --- | --- |

(154)

V liste z 28. októbra 2011 predložila svoje pripomienky spoločnosť DFS.

| (155) | Spoločnosť DFS uviedla, že projekty v oblasti infraštruktúry M3 až M8 a M10 (pozri tabuľku 2) prispievajú k bezpečnému a plynulému riadeniu letovej prevádzky na letisku Lipsko/Halle. V tejto súvislosti DFS uviedla, že opatrenie M3 pomohlo zmierniť tlak na rolovacie dráhy a prejazdové mosty, opatrenie M5 bolo nevyhnutné na odstránenie všetkých prekážok pri rolovaní v južnej časti letiska a opatrenie M8 slúžilo ako základ pre letecké záchranné a núdzové operácie. DFS ďalej uviedla, že opatrenie M10 by podporilo činnosti DFS podľa § 29b ods. 2 zákona Luftverkehrsgesetz (zákon o leteckej doprave, „LuftVG“) zamerané na ochranu verejnosti pred neprimeraným hlukom. |
| --- | --- |

(155)

Spoločnosť DFS uviedla, že projekty v oblasti infraštruktúry M3 až M8 a M10 (pozri tabuľku 2) prispievajú k bezpečnému a plynulému riadeniu letovej prevádzky na letisku Lipsko/Halle. V tejto súvislosti DFS uviedla, že opatrenie M3 pomohlo zmierniť tlak na rolovacie dráhy a prejazdové mosty, opatrenie M5 bolo nevyhnutné na odstránenie všetkých prekážok pri rolovaní v južnej časti letiska a opatrenie M8 slúžilo ako základ pre letecké záchranné a núdzové operácie. DFS ďalej uviedla, že opatrenie M10 by podporilo činnosti DFS podľa § 29b ods. 2 zákona Luftverkehrsgesetz (zákon o leteckej doprave, „LuftVG“) zamerané na ochranu verejnosti pred neprimeraným hlukom.

4.4.   AKCIONÁR MFAG ALEBO/A FLH

4.4.1.   Okres Severné Sasko

| (156) | Okres Severné Sasko predložil svoje pripomienky v liste z 27. októbra 2011. |
| --- | --- |

(156)

Okres Severné Sasko predložil svoje pripomienky v liste z 27. októbra 2011.

| (157) | Okres Severné Sasko uviedol, že letisko bolo významným stimulom hospodárskeho rozvoja a zamestnanosti v regióne. Okrem toho okres Severné Sasko zdôraznil, že z historických dôvodov má letisko väčšiu potrebu ďalších investícií ako iné nemecké letiská. Uviedol, že pojem činností, ktoré patria do pôsobnosti verejnej politiky, sa musí vykladať všeobecnejšie. |
| --- | --- |

(157)

Okres Severné Sasko uviedol, že letisko bolo významným stimulom hospodárskeho rozvoja a zamestnanosti v regióne. Okrem toho okres Severné Sasko zdôraznil, že z historických dôvodov má letisko väčšiu potrebu ďalších investícií ako iné nemecké letiská. Uviedol, že pojem činností, ktoré patria do pôsobnosti verejnej politiky, sa musí vykladať všeobecnejšie.

| (158) | Okres Severné Sasko ďalej uviedol, že letiskové poplatky nie sú dostatočné na financovanie potrebných investícií. Podľa jeho názoru mali plánované kapitálové injekcie stimulačný účinok. Okres Severné Sasko uzavrel svoje pripomienky tvrdením, že bez financovania by letisko nebolo schopné realizovať projekt v oblasti infraštruktúry. |
| --- | --- |

(158)

Okres Severné Sasko ďalej uviedol, že letiskové poplatky nie sú dostatočné na financovanie potrebných investícií. Podľa jeho názoru mali plánované kapitálové injekcie stimulačný účinok. Okres Severné Sasko uzavrel svoje pripomienky tvrdením, že bez financovania by letisko nebolo schopné realizovať projekt v oblasti infraštruktúry.

4.4.2.   Mesto Drážďany

| (159) | Mesto Drážďany, menšinový akcionár spoločnosti MFAG, predložilo svoje pripomienky 28. októbra 2011. Pripomienky mesta Drážďany boli v súlade s pripomienkami spoločnosti MFAG a okresu Severné Sasko. |
| --- | --- |

(159)

Mesto Drážďany, menšinový akcionár spoločnosti MFAG, predložilo svoje pripomienky 28. októbra 2011. Pripomienky mesta Drážďany boli v súlade s pripomienkami spoločnosti MFAG a okresu Severné Sasko.

| (160) | Mesto Drážďany uviedlo, že letisko je najväčším zamestnávateľom v regióne, pričom priamo zamestnáva 5 100 ľudí. Preto mesto Drážďany zdôraznilo, že letisko je dôležitým hospodárskym stimulom pre región. Okrem toho mesto Drážďany argumentovalo, že vzhľadom na povolenie nočných letov zohráva letisko Lipsko/Halle dôležitú úlohu v zmiernení zaťaženia ostatných nemeckých letísk. |
| --- | --- |

(160)

Mesto Drážďany uviedlo, že letisko je najväčším zamestnávateľom v regióne, pričom priamo zamestnáva 5 100 ľudí. Preto mesto Drážďany zdôraznilo, že letisko je dôležitým hospodárskym stimulom pre región. Okrem toho mesto Drážďany argumentovalo, že vzhľadom na povolenie nočných letov zohráva letisko Lipsko/Halle dôležitú úlohu v zmiernení zaťaženia ostatných nemeckých letísk.

| (161) | Mesto Drážďany uviedlo, že investičné náklady na letiskovú infraštruktúru nemožno plne financovať prostredníctvom letiskových poplatkov od používateľov letiska. Zároveň uviedlo, že v minulosti sa rozvoj letísk vo všeobecnosti financoval z verejných zdrojov. Okrem toho si podľa mesta Drážďany prevádzkovatelia letísk v Nemecku neurčujú letiskové poplatky voľne, ale musia ich úradne schváliť orgány verejnej moci. |
| --- | --- |

(161)

Mesto Drážďany uviedlo, že investičné náklady na letiskovú infraštruktúru nemožno plne financovať prostredníctvom letiskových poplatkov od používateľov letiska. Zároveň uviedlo, že v minulosti sa rozvoj letísk vo všeobecnosti financoval z verejných zdrojov. Okrem toho si podľa mesta Drážďany prevádzkovatelia letísk v Nemecku neurčujú letiskové poplatky voľne, ale musia ich úradne schváliť orgány verejnej moci.

| (162) | Mesto Drážďany takisto uviedlo, že opatrenia v oblasti infraštruktúry na letisku Lipsko/Halle nemali neprimeraný vplyv na vnútorný trh, keďže všetky konkurenčné letiská v Nemecku a zahraničí boli prevádzkované s využitím takmer plnej kapacity, zatiaľ čo letisko Vatry sa takmer vôbec neprevádzkuje. |
| --- | --- |

(162)

Mesto Drážďany takisto uviedlo, že opatrenia v oblasti infraštruktúry na letisku Lipsko/Halle nemali neprimeraný vplyv na vnútorný trh, keďže všetky konkurenčné letiská v Nemecku a zahraničí boli prevádzkované s využitím takmer plnej kapacity, zatiaľ čo letisko Vatry sa takmer vôbec neprevádzkuje.

4.4.3.   Mesto Lipsko

| (163) | Komisia 28. októbra 2011 dostala pripomienky mesta Lipsko, ktoré je akcionárom spoločnosti MFAG. Pripomienky mesta Lipsko boli plne v súlade s pripomienkami mesta Drážďany a spoločnosti MFAG. |
| --- | --- |

(163)

Komisia 28. októbra 2011 dostala pripomienky mesta Lipsko, ktoré je akcionárom spoločnosti MFAG. Pripomienky mesta Lipsko boli plne v súlade s pripomienkami mesta Drážďany a spoločnosti MFAG.

4.5.   LETECKÍ NÁKLADNÍ DOPRAVCOVIA A SPOLOČNOSTI POSKYTUJÚCE EXPRESNÚ PREPRAVU BALÍKOV

4.5.1.   European Air Transport Leipzig (EAT)

| (164) | Spoločnosť EAT, ktorá poskytuje služby leteckej nákladnej prepravy a sídli na letisku Lipsko/Halle, predložila svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania 27. októbra 2011. EAT uviedla, že je stopercentnou dcérskou spoločnosťou Deutsche Post AG a využíva letisko Lipsko/Halle ako svoje hlavné stredisko. |
| --- | --- |

(164)

Spoločnosť EAT, ktorá poskytuje služby leteckej nákladnej prepravy a sídli na letisku Lipsko/Halle, predložila svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania 27. októbra 2011. EAT uviedla, že je stopercentnou dcérskou spoločnosťou Deutsche Post AG a využíva letisko Lipsko/Halle ako svoje hlavné stredisko.

| (165) | EAT uviedla, že podľa jej vedomia všetci prípadní používatelia majú rovnaký a nediskriminačný prístup k infraštruktúre. EAT ďalej vysvetlila, že je to podložené najmä transparentným cenovým systémom, ktorý sa uplatňuje na všetkých používateľov. |
| --- | --- |

(165)

EAT uviedla, že podľa jej vedomia všetci prípadní používatelia majú rovnaký a nediskriminačný prístup k infraštruktúre. EAT ďalej vysvetlila, že je to podložené najmä transparentným cenovým systémom, ktorý sa uplatňuje na všetkých používateľov.

4.5.2.   Lufthansa Cargo

| (166) | Spoločnosť Lufthansa Cargo predložila svoje pripomienky 26. októbra 2011. Jej pripomienky sú plne v súlade s pripomienkami spoločnosti EAT. Lufthansa Cargo potvrdila, že všetci prípadní používatelia majú rovnaký a nediskriminačný prístup k infraštruktúre. |
| --- | --- |

(166)

Spoločnosť Lufthansa Cargo predložila svoje pripomienky 26. októbra 2011. Jej pripomienky sú plne v súlade s pripomienkami spoločnosti EAT. Lufthansa Cargo potvrdila, že všetci prípadní používatelia majú rovnaký a nediskriminačný prístup k infraštruktúre.

4.5.3.   Emons Spedition

| (167) | Spoločnosť Emons Spedition predložila svoje pripomienky 18. októbra 2011. Pripomienky spoločnosti Emons Spedition sú plne v súlade s pripomienkami spoločnosti EAT. Spoločnosť Emons zdôraznila, že verejné financovanie zlepšení letiskovej infraštruktúry je nevyhnutné pre letiská a ich používateľov. |
| --- | --- |

(167)

Spoločnosť Emons Spedition predložila svoje pripomienky 18. októbra 2011. Pripomienky spoločnosti Emons Spedition sú plne v súlade s pripomienkami spoločnosti EAT. Spoločnosť Emons zdôraznila, že verejné financovanie zlepšení letiskovej infraštruktúry je nevyhnutné pre letiská a ich používateľov.

4.5.4.   Spero Logistics Europe

| (168) | Spoločnosť Spero Logistics Europe predložila svoje pripomienky 28. októbra 2011. Pripomienky Spero Logistics Europe sú plne v súlade s pripomienkami spoločnosti EAT a Emons Spedition. |
| --- | --- |

(168)

Spoločnosť Spero Logistics Europe predložila svoje pripomienky 28. októbra 2011. Pripomienky Spero Logistics Europe sú plne v súlade s pripomienkami spoločnosti EAT a Emons Spedition.

| (169) | Spoločnosť Spero Logistics Europe ďalej uviedla, že povolenie na prevádzku nočných letov je mimoriadne dôležité pre leteckú nákladnú dopravu. Spoločnosť Spero Logistics Europe objasnila, že sa rozhodla vytvoriť svoju základňu na letisku Lipsko/Halle vďaka jeho zemepisnej polohe (v strede Európy, vďaka čomu ponúka prístup k najväčším európskym trhom a kratší čas letu do Ázie). |
| --- | --- |

(169)

Spoločnosť Spero Logistics Europe ďalej uviedla, že povolenie na prevádzku nočných letov je mimoriadne dôležité pre leteckú nákladnú dopravu. Spoločnosť Spero Logistics Europe objasnila, že sa rozhodla vytvoriť svoju základňu na letisku Lipsko/Halle vďaka jeho zemepisnej polohe (v strede Európy, vďaka čomu ponúka prístup k najväčším európskym trhom a kratší čas letu do Ázie).

4.5.5.   Deutsch Russische Wirtschaftsallianz e.V. (nemecko-ruská hospodárska aliancia)

| (170) | Aliancia Deutsch Russische Wirtschaftsallianz („Wirtschaftsallianz“) 25. októbra 2011 vyhlásila, že rozvoj letiska je dôležitý pre hospodársky rast v regióne. |
| --- | --- |

(170)

Aliancia Deutsch Russische Wirtschaftsallianz („Wirtschaftsallianz“) 25. októbra 2011 vyhlásila, že rozvoj letiska je dôležitý pre hospodársky rast v regióne.

| (171) | Wirtschaftsallianz uviedla, že letisko Lipsko/Halle je významné v rámci projektu SALIS, ktorý bol zavedený pre osobitnú dopravu potrebnú na operácie NATO v Afganistane. Wirtschaftsallianz tvrdila, že podmienky realizácie tohto projektu sú v súčasnosti dostupné iba v Lipsku. Wirtschaftsallianz ďalej objasnila, že toto sa vzťahuje predovšetkým na bezpečnostné požiadavky podľa smerníc NATO, licenciu umožňujúcu prevádzku 24/7, 3 000 metrov vzletových a pristávacích dráh, dostatočné skladovacie a nakladacie priestory a kapacitu technickej údržby ruských lietadiel používaných v rámci projektu SALIS. |
| --- | --- |

(171)

Wirtschaftsallianz uviedla, že letisko Lipsko/Halle je významné v rámci projektu SALIS, ktorý bol zavedený pre osobitnú dopravu potrebnú na operácie NATO v Afganistane. Wirtschaftsallianz tvrdila, že podmienky realizácie tohto projektu sú v súčasnosti dostupné iba v Lipsku. Wirtschaftsallianz ďalej objasnila, že toto sa vzťahuje predovšetkým na bezpečnostné požiadavky podľa smerníc NATO, licenciu umožňujúcu prevádzku 24/7, 3 000 metrov vzletových a pristávacích dráh, dostatočné skladovacie a nakladacie priestory a kapacitu technickej údržby ruských lietadiel používaných v rámci projektu SALIS.

4.5.6.   Ostatní nákladní dopravcovia a združenia

| (172) | Komisia dostala aj pripomienky od spoločností Skyline Air Services, Netzwerk Logistik Leipzig-Halle e.V., Kühne+Nagel, Jet-Speed, Jade Cargo, Baring, Air Cargo Club Deutschland, Aerologic, a Volga-Dnepr. Ich pripomienky boli plne v súlade s pripomienkami spoločnosti EAT, pričom zdôrazňovali význam letiska Lipsko/Halle pre regionálny rozvoj a dostupnosť. |
| --- | --- |

(172)

Komisia dostala aj pripomienky od spoločností Skyline Air Services, Netzwerk Logistik Leipzig-Halle e.V., Kühne+Nagel, Jet-Speed, Jade Cargo, Baring, Air Cargo Club Deutschland, Aerologic, a Volga-Dnepr. Ich pripomienky boli plne v súlade s pripomienkami spoločnosti EAT, pričom zdôrazňovali význam letiska Lipsko/Halle pre regionálny rozvoj a dostupnosť.

4.6.   LETECKÉ SPOLOČNOSTI A ZDRUŽENIA CESTOVNÉHO RUCHU

4.6.1.   Germanwings

| (173) | Germanwings, dcérska spoločnosť spoločnosti Deutsche Lufthansa AG, predložila svoje pripomienky 26. októbra 2011. |
| --- | --- |

(173)

Germanwings, dcérska spoločnosť spoločnosti Deutsche Lufthansa AG, predložila svoje pripomienky 26. októbra 2011.

| (174) | Germanwings uviedla, že výstavbu a rozvoj letiskovej infraštruktúry nie je možné úplne financovať z letiskových poplatkov. Germanwings vysvetlila, že veľmi veľká časť opatrení uvedených v rozhodnutí o začatí konania sa týkala opatrení v oblasti leteckej bezpečnosti alebo opatrení na vykonávanie bezpečnostných pravidiel. Germanwings ďalej uviedla, že tieto opatrenia nespadajú do pôsobnosti pravidiel štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(174)

Germanwings uviedla, že výstavbu a rozvoj letiskovej infraštruktúry nie je možné úplne financovať z letiskových poplatkov. Germanwings vysvetlila, že veľmi veľká časť opatrení uvedených v rozhodnutí o začatí konania sa týkala opatrení v oblasti leteckej bezpečnosti alebo opatrení na vykonávanie bezpečnostných pravidiel. Germanwings ďalej uviedla, že tieto opatrenia nespadajú do pôsobnosti pravidiel štátnej pomoci.

| (175) | Germanwings zdôraznila, že Komisia by mala zohľadňovať osobitnú situáciu letiska Lipsko/Halle a zaostávanie v investíciách do letiskovej infraštruktúry v dôsledku zjednotenia Nemecka. |
| --- | --- |

(175)

Germanwings zdôraznila, že Komisia by mala zohľadňovať osobitnú situáciu letiska Lipsko/Halle a zaostávanie v investíciách do letiskovej infraštruktúry v dôsledku zjednotenia Nemecka.

| (176) | Okrem toho Germanwings uviedla, že infraštruktúra na letisku Lipsko/Halle je k dispozícii všetkým potenciálnym používateľom bez akejkoľvek diskriminácie alebo de facto zvýhodnenia jednej leteckej spoločnosti. |
| --- | --- |

(176)

Okrem toho Germanwings uviedla, že infraštruktúra na letisku Lipsko/Halle je k dispozícii všetkým potenciálnym používateľom bez akejkoľvek diskriminácie alebo de facto zvýhodnenia jednej leteckej spoločnosti.

4.6.2.   Iné letecké spoločnosti a združenia cestovného ruchu

| (177) | Komisia dostala pripomienky aj od spoločností Austrian Airlines, Alltours, Bundesverband der Deutsche Luftverkehrswirtschaft, Deutscher Reise Verband, a Bundesverband der Deutschen Tourismuswirtschaft. Ich pripomienky boli plne v súlade s pripomienkami spoločnosti Germanwings. |
| --- | --- |

(177)

Komisia dostala pripomienky aj od spoločností Austrian Airlines, Alltours, Bundesverband der Deutsche Luftverkehrswirtschaft, Deutscher Reise Verband, a Bundesverband der Deutschen Tourismuswirtschaft. Ich pripomienky boli plne v súlade s pripomienkami spoločnosti Germanwings.

4.7.   PODNIKY, KTORÉ SA NACHÁDZAJÚ V BLÍZKOSTI LETISKA A ZDRUŽENIA

4.7.1.   BMW Werk Leipzig (BMW)

| (178) | Podnik BMW predložil svoje pripomienky v liste z 27. októbra 2011. |
| --- | --- |

(178)

Podnik BMW predložil svoje pripomienky v liste z 27. októbra 2011.

| (179) | BMW uviedol, že letisko Lipsko/Halle je dôležité pre miestny priemysel a má pozitívne vonkajšie účinky na región a podniky, ktoré tam pôsobia. BMW ďalej uviedol, že Komisia by mala vziať do úvahy zaostávanie v investíciách na letisku Lipsko/Halle pred zjednotením Nemecka. Vzhľadom na význam letiska pre región sa BWM domnieva, že verejné financovanie by sa malo považovať za zlučiteľné. |
| --- | --- |

(179)

BMW uviedol, že letisko Lipsko/Halle je dôležité pre miestny priemysel a má pozitívne vonkajšie účinky na región a podniky, ktoré tam pôsobia. BMW ďalej uviedol, že Komisia by mala vziať do úvahy zaostávanie v investíciách na letisku Lipsko/Halle pred zjednotením Nemecka. Vzhľadom na význam letiska pre región sa BWM domnieva, že verejné financovanie by sa malo považovať za zlučiteľné.

4.7.2.   EADS Elbe Flugzeugwerke (EADS)

| (180) | Podnik EADS predložil svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania v liste z 27. októbra 2011. |
| --- | --- |

(180)

Podnik EADS predložil svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania v liste z 27. októbra 2011.

| (181) | EADS poukázal na to, že letisko Lipsko/Halle je veľmi dôležité pre hospodárstvo regiónu a bolo hlavným faktorom pri rozhodovaní podniku EADS založiť svoju dcérsku spoločnosť v tomto regióne. |
| --- | --- |

(181)

EADS poukázal na to, že letisko Lipsko/Halle je veľmi dôležité pre hospodárstvo regiónu a bolo hlavným faktorom pri rozhodovaní podniku EADS založiť svoju dcérsku spoločnosť v tomto regióne.

4.7.3.   European Energy Exchange AG (EEX)

| (182) | EEX, obchodná energetická spoločnosť so sídlom v Lipsku, predložila svoje pripomienky 27. októbra 2011. |
| --- | --- |

(182)

EEX, obchodná energetická spoločnosť so sídlom v Lipsku, predložila svoje pripomienky 27. októbra 2011.

| (183) | EEX uviedla, že letisko Lipsko/Halle je veľmi dôležité pre región a zamestnancov EEX. EEX ďalej uviedla, že nevidí žiadnu možnosť, že by sa FLH mohlo nahradiť používaním iných európskych letísk ako alternatívy. |
| --- | --- |

(183)

EEX uviedla, že letisko Lipsko/Halle je veľmi dôležité pre región a zamestnancov EEX. EEX ďalej uviedla, že nevidí žiadnu možnosť, že by sa FLH mohlo nahradiť používaním iných európskych letísk ako alternatívy.

4.7.4.   Industrie- und Handelskammer Halle-Dessau [Priemyselná a obchodná komora Halle-Dessau] (IHK)

| (184) | IHK predložila svoje pripomienky 26. októbra 2014. |
| --- | --- |

(184)

IHK predložila svoje pripomienky 26. októbra 2014.

| (185) | IHK uviedla, že existuje pozitívna vzájomná závislosť vyplývajúca z hospodárskej súťaže na letiskovom trhu Únie. V tejto súvislosti IHK uviedla, že zlepšenia infraštruktúry na jednom mieste majú pozitívny vplyv aj na iné letiská. V tomto zmysle IHK ďalej uviedla, že na letisku Lipsko/Halle prevládajú pozitívne účinky siete programu infraštruktúry. Podľa názoru IHK treba vziať do úvahy štrukturálne nedostatky regiónu a zaostávanie v investíciách vo východnom Nemecku. Napokon IHK uviedla, že bez počiatočnej verejnej investície by boli rozsiahle nadväzné investície súkromného sektora nepredstaviteľné. |
| --- | --- |

(185)

IHK uviedla, že existuje pozitívna vzájomná závislosť vyplývajúca z hospodárskej súťaže na letiskovom trhu Únie. V tejto súvislosti IHK uviedla, že zlepšenia infraštruktúry na jednom mieste majú pozitívny vplyv aj na iné letiská. V tomto zmysle IHK ďalej uviedla, že na letisku Lipsko/Halle prevládajú pozitívne účinky siete programu infraštruktúry. Podľa názoru IHK treba vziať do úvahy štrukturálne nedostatky regiónu a zaostávanie v investíciách vo východnom Nemecku. Napokon IHK uviedla, že bez počiatočnej verejnej investície by boli rozsiahle nadväzné investície súkromného sektora nepredstaviteľné.

4.7.5.   Iné združenia

| (186) | Komisia dostala aj pripomienky od Handwerkskammer zu Leipzig, Industrie- und Handelskammer zu Leipzig, Wirtschaftsinitiative Mitteldeutschland, a Leipziger Messe. Tieto pripomienky boli plne v súlade s pripomienkami BMW a EADS. |
| --- | --- |

(186)

Komisia dostala aj pripomienky od Handwerkskammer zu Leipzig, Industrie- und Handelskammer zu Leipzig, Wirtschaftsinitiative Mitteldeutschland, a Leipziger Messe. Tieto pripomienky boli plne v súlade s pripomienkami BMW a EADS.

4.8.   „PROTIHLUKOVÁ“ INICIATÍVA OBČANOV MESTA SCHKEUDITZ

| (187) | Iniciatíva občanov predložila svoje pripomienky 24. augusta 2011. |
| --- | --- |

(187)

Iniciatíva občanov predložila svoje pripomienky 24. augusta 2011.

| (188) | Iniciatíva občanov uviedla, že jej členovia zaznamenali, že južnú vzletovú a pristávaciu dráhu používala takmer výlučne spoločnosť DHL. Podľa iniciatívy občanov bola spoločnosť DHL takmer jediným používateľom vzletovej a pristávacej dráhy a juhovýchodnej časti letiska. Iniciatíva vysvetlila, že vzhľadom na intenzívne využívanie tejto infraštruktúry spoločnosťou DHL nie je možné tvrdiť, že sa investície týkali osobnej dopravy. |
| --- | --- |

(188)

Iniciatíva občanov uviedla, že jej členovia zaznamenali, že južnú vzletovú a pristávaciu dráhu používala takmer výlučne spoločnosť DHL. Podľa iniciatívy občanov bola spoločnosť DHL takmer jediným používateľom vzletovej a pristávacej dráhy a juhovýchodnej časti letiska. Iniciatíva vysvetlila, že vzhľadom na intenzívne využívanie tejto infraštruktúry spoločnosťou DHL nie je možné tvrdiť, že sa investície týkali osobnej dopravy.

5.   STANOVISKO NEMECKA K PRIPOMIENKAM TRETÍCH STRÁN

| (189) | Nemecko v úvode svojich pripomienok uviedlo, že 34 pripomienok tretích strán podporilo zavedenie oznámených opatrení. |
| --- | --- |

(189)

Nemecko v úvode svojich pripomienok uviedlo, že 34 pripomienok tretích strán podporilo zavedenie oznámených opatrení.

| (190) | Nemecko uviedlo, že pripomienky tretích strán potvrdili jeho názor, že predmetné opatrenia v oblasti infraštruktúry patria do pôsobnosti verejnej politiky. V tejto súvislosti Nemecko zdôraznilo, že spoločnosť DFS zdôraznila, že opatrenia M3 až M8 a opatrenie M10 predstavovali opatrenia, ktoré boli vykonané v rámci výkonu povinností vlády. Nemecko zdôraznilo aj, že mnohé tretie strany tvrdili, že pravidlá štátnej pomoci nie sú uplatniteľné na predmetné opatrenia. |
| --- | --- |

(190)

Nemecko uviedlo, že pripomienky tretích strán potvrdili jeho názor, že predmetné opatrenia v oblasti infraštruktúry patria do pôsobnosti verejnej politiky. V tejto súvislosti Nemecko zdôraznilo, že spoločnosť DFS zdôraznila, že opatrenia M3 až M8 a opatrenie M10 predstavovali opatrenia, ktoré boli vykonané v rámci výkonu povinností vlády. Nemecko zdôraznilo aj, že mnohé tretie strany tvrdili, že pravidlá štátnej pomoci nie sú uplatniteľné na predmetné opatrenia.

| (191) | Okrem toho Nemecko poukázalo na to, že pripomienky jasne poukázali na to, že verejné financovanie spĺňa kritériá podľa článku 107 ods. 3 zmluvy. Nemecko uviedlo, že najmä mestá, miestne orgány a obchodné komory, ako aj podniky, ktoré sa nachádzajú v regióne, zdôraznili hospodársky a regionálny význam letiska. Podľa Nemecka preto nie je možné poprieť skutočnosť, že výstavba a prevádzka letiska spĺňa jasne definovaný cieľ spoločného záujmu. Okrem toho Nemecko tvrdilo, že pripomienky tretích strán zároveň potvrdili nevyhnutnosť a proporcionalitu verejného financovania. |
| --- | --- |

(191)

Okrem toho Nemecko poukázalo na to, že pripomienky jasne poukázali na to, že verejné financovanie spĺňa kritériá podľa článku 107 ods. 3 zmluvy. Nemecko uviedlo, že najmä mestá, miestne orgány a obchodné komory, ako aj podniky, ktoré sa nachádzajú v regióne, zdôraznili hospodársky a regionálny význam letiska. Podľa Nemecka preto nie je možné poprieť skutočnosť, že výstavba a prevádzka letiska spĺňa jasne definovaný cieľ spoločného záujmu. Okrem toho Nemecko tvrdilo, že pripomienky tretích strán zároveň potvrdili nevyhnutnosť a proporcionalitu verejného financovania.

| (192) | Pokiaľ ide o možný neprimeraný negatívny vplyv na hospodársku súťaž a obchod, Nemecko poukázalo na to, že letisko Brusel ani letisko Vatry nepredložili pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania. Podľa Nemecka to dokázalo, že na žiadne z týchto letísk nemali predmetné opatrenia nijaký negatívny vplyv. Nemecko poukázalo na to, že tento názor podporili aj iné tretie strany, ako napríklad Lufthansa Cargo, Austrian Airlines, Germanwings a Jade Cargo. Nemecko ďalej uviedlo, že Alltours, Deutscher Reise Verband, BARING a Aircargo Club Deutschland takisto uviedli, že nedochádza k žiadnemu konkurenčnému prekrývaniu spádových oblastí medzi letiskami Lipsko/Halle a Brusel alebo Vatry. |
| --- | --- |

(192)

Pokiaľ ide o možný neprimeraný negatívny vplyv na hospodársku súťaž a obchod, Nemecko poukázalo na to, že letisko Brusel ani letisko Vatry nepredložili pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania. Podľa Nemecka to dokázalo, že na žiadne z týchto letísk nemali predmetné opatrenia nijaký negatívny vplyv. Nemecko poukázalo na to, že tento názor podporili aj iné tretie strany, ako napríklad Lufthansa Cargo, Austrian Airlines, Germanwings a Jade Cargo. Nemecko ďalej uviedlo, že Alltours, Deutscher Reise Verband, BARING a Aircargo Club Deutschland takisto uviedli, že nedochádza k žiadnemu konkurenčnému prekrývaniu spádových oblastí medzi letiskami Lipsko/Halle a Brusel alebo Vatry.

| (193) | Pokiaľ ide o požiadavku rovnakého a nediskriminačného prístupu na letisko, Nemecko upozornilo, že pripomienky tretích strán potvrdzujú, že letiskové poplatky boli stanovené nediskriminačným spôsobom. |
| --- | --- |

(193)

Pokiaľ ide o požiadavku rovnakého a nediskriminačného prístupu na letisko, Nemecko upozornilo, že pripomienky tretích strán potvrdzujú, že letiskové poplatky boli stanovené nediskriminačným spôsobom.

6.   POSÚDENIE

| (194) | V zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy „pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“. |
| --- | --- |

(194)

V zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy „pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“.

| (195) | Kritériá stanovené v článku 107 ods. 1 zmluvy sú kumulatívne. Preto s cieľom určiť, či predmetné opatrenia predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, musia tieto opatrenia spĺňať tieto podmienky:






  a) | byť poskytnuté štátom alebo zo štátnych prostriedkov; |
| --- | --- | --- |

(195)

Kritériá stanovené v článku 107 ods. 1 zmluvy sú kumulatívne. Preto s cieľom určiť, či predmetné opatrenia predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, musia tieto opatrenia spĺňať tieto podmienky:

a)

byť poskytnuté štátom alebo zo štátnych prostriedkov;

| b) | zvýhodňovať určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, |
| --- | --- |

b)

zvýhodňovať určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru,

| c) | narúšať alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže, |
| --- | --- |

c)

narúšať alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže,

| d) | ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

d)

ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi.

6.1.   POJEM PODNIKU A HOSPODÁRSKEJ ČINNOSTI

6.1.1.   Pojem podnik

| (196) | Pokiaľ ide o existenciu alebo neexistenciu štátnej pomoci, je potrebné najprv určiť, či príjemca vykonáva hospodársku činnosť, a preto sa môže považovať za podnik v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy (33). |
| --- | --- |

(196)

Pokiaľ ide o existenciu alebo neexistenciu štátnej pomoci, je potrebné najprv určiť, či príjemca vykonáva hospodársku činnosť, a preto sa môže považovať za podnik v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy (33).

| (197) | V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že pojem „podnik“ v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy sa nevzťahuje na letiská, aspoň pokiaľ ide o financovanie infraštruktúry regionálnych letísk. Nemecko sa domnievalo, že výstavba tejto infraštruktúry nepredstavuje hospodársku činnosť, ale je to všeobecné opatrenie zamerané na faktory dopravy, hospodárstva a regionálnej politiky. Nemecko okrem toho tvrdilo, že výstavba letiskovej infraštruktúry nie je hospodárskou činnosťou, lebo súkromný investor by sa do takejto činnosti nezapojil. Nemecko ďalej v tejto súvislosti uviedlo, že letiská majú vyššie ako priemerné fixné náklady týkajúce sa infraštruktúry, vybavenia a prevádzky. Okrem toho je ich sloboda konania obmedzená prísnymi právnymi záväzkami a podmienkami. Nemecko sa ďalej domnievalo, že odkazy na rozsudok vo veci Aéroports de Paris a rozsudok vo veci Lipsko/Halle sú v prípade predmetných opatrení irelevantné. So zreteľom na rozsudok vo veci Aéroports de Paris Nemecko vyhlásilo, že rozsudok sa nezaoberá výstavbou letiskovej infraštruktúry, ale prevádzkou letiska. Okrem toho sa Nemecko domnieva, že rozsudok vo veci Aéroports de Paris sa nezaoberá výkladom pojmu „podnik“ v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, ale porušením zákazu zneužívania dominantného postavenia v zmysle článku 102 zmluvy. So zreteľom na rozsudok vo veci Lipsko/Halle sa Nemecko domnieva, že rozsudok Všeobecného súdu nemá žiadnu váhu ako precedens judikatúry, keďže je predmetom odvolania. |
| --- | --- |

(197)

V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že pojem „podnik“ v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy sa nevzťahuje na letiská, aspoň pokiaľ ide o financovanie infraštruktúry regionálnych letísk. Nemecko sa domnievalo, že výstavba tejto infraštruktúry nepredstavuje hospodársku činnosť, ale je to všeobecné opatrenie zamerané na faktory dopravy, hospodárstva a regionálnej politiky. Nemecko okrem toho tvrdilo, že výstavba letiskovej infraštruktúry nie je hospodárskou činnosťou, lebo súkromný investor by sa do takejto činnosti nezapojil. Nemecko ďalej v tejto súvislosti uviedlo, že letiská majú vyššie ako priemerné fixné náklady týkajúce sa infraštruktúry, vybavenia a prevádzky. Okrem toho je ich sloboda konania obmedzená prísnymi právnymi záväzkami a podmienkami. Nemecko sa ďalej domnievalo, že odkazy na rozsudok vo veci Aéroports de Paris a rozsudok vo veci Lipsko/Halle sú v prípade predmetných opatrení irelevantné. So zreteľom na rozsudok vo veci Aéroports de Paris Nemecko vyhlásilo, že rozsudok sa nezaoberá výstavbou letiskovej infraštruktúry, ale prevádzkou letiska. Okrem toho sa Nemecko domnieva, že rozsudok vo veci Aéroports de Paris sa nezaoberá výkladom pojmu „podnik“ v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, ale porušením zákazu zneužívania dominantného postavenia v zmysle článku 102 zmluvy. So zreteľom na rozsudok vo veci Lipsko/Halle sa Nemecko domnieva, že rozsudok Všeobecného súdu nemá žiadnu váhu ako precedens judikatúry, keďže je predmetom odvolania.

| (198) | Pokiaľ ide o pojem „podnik“, treba poznamenať, že Súdny dvor systematicky vymedzuje podniky ako subjekty vykonávajúce hospodársku činnosť bez ohľadu na ich právne postavenie alebo vlastníctvo a spôsob ich financovania (34). Hospodárska činnosť je akákoľvek činnosť pozostávajúca z poskytovania tovarov a služieb na trhu (35). Hospodárska povaha činnosti ako takej nezávisí od toho, či sa touto činnosťou vytvára zisk (36). |
| --- | --- |

(198)

Pokiaľ ide o pojem „podnik“, treba poznamenať, že Súdny dvor systematicky vymedzuje podniky ako subjekty vykonávajúce hospodársku činnosť bez ohľadu na ich právne postavenie alebo vlastníctvo a spôsob ich financovania (34). Hospodárska činnosť je akákoľvek činnosť pozostávajúca z poskytovania tovarov a služieb na trhu (35). Hospodárska povaha činnosti ako takej nezávisí od toho, či sa touto činnosťou vytvára zisk (36).

| (199) | V rozsudku vo veci Aéroports de Paris (37) súdny dvor rozhodol, že aj prevádzkovanie letiska pozostávajúce z poskytovania letiskových služieb leteckým spoločnostiam a rôznym poskytovateľom služieb predstavuje hospodársku činnosť. V rozsudku vo veci letisko Lipsko/Halle (38) Všeobecný súd objasnil, že prevádzkovanie letiska je hospodárskou činnosťou, ktorej neoddeliteľnou súčasťou je výstavba letiskovej infraštruktúry. |
| --- | --- |

(199)

V rozsudku vo veci Aéroports de Paris (37) súdny dvor rozhodol, že aj prevádzkovanie letiska pozostávajúce z poskytovania letiskových služieb leteckým spoločnostiam a rôznym poskytovateľom služieb predstavuje hospodársku činnosť. V rozsudku vo veci letisko Lipsko/Halle (38) Všeobecný súd objasnil, že prevádzkovanie letiska je hospodárskou činnosťou, ktorej neoddeliteľnou súčasťou je výstavba letiskovej infraštruktúry.

| (200) | Komisia pripomína, že Všeobecný súd v rozsudku vo veci letisko Lipsko/Halle usúdil, že už od roku 2000 nebolo možné vylúčiť uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci na financovanie letiskovej infraštruktúry (39). Následkom toho sa od vydania rozsudku vo veci Aéroports de Paris (12. decembra 2000) prevádzka a výstavba letiskovej infraštruktúry musia považovať za súčasť rozsahu pôsobnosti kontroly štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(200)

Komisia pripomína, že Všeobecný súd v rozsudku vo veci letisko Lipsko/Halle usúdil, že už od roku 2000 nebolo možné vylúčiť uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci na financovanie letiskovej infraštruktúry (39). Následkom toho sa od vydania rozsudku vo veci Aéroports de Paris (12. decembra 2000) prevádzka a výstavba letiskovej infraštruktúry musia považovať za súčasť rozsahu pôsobnosti kontroly štátnej pomoci.

| (201) | Všeobecný súd vo svojom rozsudku letisko Lipsko/Halle rozhodol aj, že nie je podstatné, či sa výstavba alebo rozšírenie letiskovej infraštruktúry zameriava na ciele regionálnej, hospodárskej alebo dopravnej politiky. Podľa ustálenej judikatúry nie je podstatné, na aké účely sa zameriava konkrétne opatrenie, ale skôr aké má účinky (40). |
| --- | --- |

(201)

Všeobecný súd vo svojom rozsudku letisko Lipsko/Halle rozhodol aj, že nie je podstatné, či sa výstavba alebo rozšírenie letiskovej infraštruktúry zameriava na ciele regionálnej, hospodárskej alebo dopravnej politiky. Podľa ustálenej judikatúry nie je podstatné, na aké účely sa zameriava konkrétne opatrenie, ale skôr aké má účinky (40).

| (202) | Okrem toho Všeobecný súd vo svojom rozsudku letisko Lipsko/Halle potvrdil, že existencia trhu letiskovej infraštruktúry sa preukazuje skutočnosťou, že letisko Lipsko/Halle súťažilo s inými regionálnymi letiskami, najmä s letiskom Vatry (Francúzsko) a letiskom Brusel (Belgicko) o postavenie strediska európskej leteckej nákladnej dopravy spoločnosti DHL. |
| --- | --- |

(202)

Okrem toho Všeobecný súd vo svojom rozsudku letisko Lipsko/Halle potvrdil, že existencia trhu letiskovej infraštruktúry sa preukazuje skutočnosťou, že letisko Lipsko/Halle súťažilo s inými regionálnymi letiskami, najmä s letiskom Vatry (Francúzsko) a letiskom Brusel (Belgicko) o postavenie strediska európskej leteckej nákladnej dopravy spoločnosti DHL.

| (203) | Podľa judikatúry sa takisto musí vziať do úvahy, že na účely posúdenia hospodárskej povahy činností prevádzkovateľa letiska v kontexte verejného financovania opatrení na rozvoj infraštruktúry nie je dôvod oddeliť činnosť spočívajúcu vo výstavbe alebo rozširovaní infraštruktúry od jej následného využívania (41). |
| --- | --- |

(203)

Podľa judikatúry sa takisto musí vziať do úvahy, že na účely posúdenia hospodárskej povahy činností prevádzkovateľa letiska v kontexte verejného financovania opatrení na rozvoj infraštruktúry nie je dôvod oddeliť činnosť spočívajúcu vo výstavbe alebo rozširovaní infraštruktúry od jej následného využívania (41).

| (204) | Okrem toho Všeobecný súd vo svojom rozsudku letisko Lipsko/Halle rozhodol, že„pristávacie a odletové dráhy sú vlastne základnými zložkami hospodárskych činností vykonávaných prevádzkovateľom letiska. Výstavba pristávacích a odletových dráh teda umožňuje letisku vykonávať jeho hlavnú hospodársku činnosť, alebo, ak ide o výstavbu ďalšej dráhy alebo o rozšírenie existujúcej dráhy, túto činnosť rozvíjať.“ |
| --- | --- |

(204)

Okrem toho Všeobecný súd vo svojom rozsudku letisko Lipsko/Halle rozhodol, že„pristávacie a odletové dráhy sú vlastne základnými zložkami hospodárskych činností vykonávaných prevádzkovateľom letiska. Výstavba pristávacích a odletových dráh teda umožňuje letisku vykonávať jeho hlavnú hospodársku činnosť, alebo, ak ide o výstavbu ďalšej dráhy alebo o rozšírenie existujúcej dráhy, túto činnosť rozvíjať.“

| (205) | Vzhľadom na judikatúru uvedenú v odôvodneniach 196 a 204 Komisia poznamenáva, že infraštruktúra, ktorá je predmetom tohto rozhodnutia, bude priamo prevádzkovaná na komerčné účely spoločnosťou FLH, prevádzkovateľom letiska, alebo bude nepriamo podporovať a umožňovať komerčnú prevádzku letiska ako celku. |
| --- | --- |

(205)

Vzhľadom na judikatúru uvedenú v odôvodneniach 196 a 204 Komisia poznamenáva, že infraštruktúra, ktorá je predmetom tohto rozhodnutia, bude priamo prevádzkovaná na komerčné účely spoločnosťou FLH, prevádzkovateľom letiska, alebo bude nepriamo podporovať a umožňovať komerčnú prevádzku letiska ako celku.

| (206) | V tejto súvislosti Komisia konštatuje, že podľa nemeckého práva, najmä [...], poplatky musia byť stanovené prevádzkovateľom letiska a predložené na schválenie spolkovému ministerstvu dopravy. Komisia poznamenáva, že letiskové poplatky stanovujú prevádzkovatelia letísk v rámci regulačných obmedzení, aby sa zabránilo akejkoľvek neoprávnenej diskriminácii medzi používateľmi letiska a prípadnému zneužívaniu dominantného postavenia prevádzkovateľa letiska. Komisia sa však domnieva, že prevádzkovateľom letísk to nebráni stanoviť výšku letiskových poplatkov vzhľadom na potrebné investície a náklady. Je to potvrdené najmä požiadavkami [...] a [...] [...] |
| --- | --- |

(206)

V tejto súvislosti Komisia konštatuje, že podľa nemeckého práva, najmä [...], poplatky musia byť stanovené prevádzkovateľom letiska a predložené na schválenie spolkovému ministerstvu dopravy. Komisia poznamenáva, že letiskové poplatky stanovujú prevádzkovatelia letísk v rámci regulačných obmedzení, aby sa zabránilo akejkoľvek neoprávnenej diskriminácii medzi používateľmi letiska a prípadnému zneužívaniu dominantného postavenia prevádzkovateľa letiska. Komisia sa však domnieva, že prevádzkovateľom letísk to nebráni stanoviť výšku letiskových poplatkov vzhľadom na potrebné investície a náklady. Je to potvrdené najmä požiadavkami [...] a [...] [...]

| (207) | Komisia ďalej konštatuje, že výstavba a rozvoj infraštruktúry, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, umožní spoločnosti FLH zvýšiť jej kapacitu a rozšíriť hospodársku činnosť spočívajúcu v prevádzkovaní letiska Lipsko/Halle. Spoločnosť FLH, prevádzkovateľ letiska, poskytuje letiskové služby za odplatu, ktorá vyplýva najmä z letiskových poplatkov, ale aj z ďalších príjmov týkajúcich sa využívania infraštruktúry a poskytovania pomocných služieb, ako je napríklad prenájom hangárov, ktoré sa musia považovať za odmenu za poskytnuté služby. |
| --- | --- |

(207)

Komisia ďalej konštatuje, že výstavba a rozvoj infraštruktúry, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, umožní spoločnosti FLH zvýšiť jej kapacitu a rozšíriť hospodársku činnosť spočívajúcu v prevádzkovaní letiska Lipsko/Halle. Spoločnosť FLH, prevádzkovateľ letiska, poskytuje letiskové služby za odplatu, ktorá vyplýva najmä z letiskových poplatkov, ale aj z ďalších príjmov týkajúcich sa využívania infraštruktúry a poskytovania pomocných služieb, ako je napríklad prenájom hangárov, ktoré sa musia považovať za odmenu za poskytnuté služby.

| (208) | Komisia sa preto domnieva, že infraštruktúra, na ktorú sa vzťahuje toto rozhodnutie, je komerčne využiteľná. FLH je preto podnikom v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(208)

Komisia sa preto domnieva, že infraštruktúra, na ktorú sa vzťahuje toto rozhodnutie, je komerčne využiteľná. FLH je preto podnikom v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

6.1.2.   Činnosti, ktoré patria do pôsobnosti verejnej politiky

| (209) | Nie všetky činnosti letiska však nevyhnutne majú hospodársku povahu (42). Keďže klasifikácia subjektu ako podniku vždy závisí od konkrétnej činnosti, je potrebné rozlišovať medzi činnosťami daného letiska a určiť, do akej miery majú tieto činnosti hospodársku povahu. Ak letisko vykonáva hospodárske aj iné ako hospodárske činnosti, považuje sa za podnik len vzhľadom na hospodárske činnosti. |
| --- | --- |

(209)

Nie všetky činnosti letiska však nevyhnutne majú hospodársku povahu (42). Keďže klasifikácia subjektu ako podniku vždy závisí od konkrétnej činnosti, je potrebné rozlišovať medzi činnosťami daného letiska a určiť, do akej miery majú tieto činnosti hospodársku povahu. Ak letisko vykonáva hospodárske aj iné ako hospodárske činnosti, považuje sa za podnik len vzhľadom na hospodárske činnosti.

| (210) | Súdny dvor rozhodol, že činnosti, za ktoré obvykle zodpovedá štát pri vykonávaní svojich úradných právomocí verejného orgánu, nie sú hospodárskej povahy a vo všeobecnosti nepatria do rozsahu pravidiel štátnej pomoci (43). Na letisku sú činnosti ako kontrola letovej prevádzky, práca policajných, colných a protipožiarnych orgánov a činnosti potrebné na zabezpečenie civilného letectva pred nezákonnými zásahmi a investície do infraštruktúry a vybavenia potrebných na vykonávanie týchto činností vo všeobecnosti považované za činnosti inej ako hospodárskej povahy (44). |
| --- | --- |

(210)

Súdny dvor rozhodol, že činnosti, za ktoré obvykle zodpovedá štát pri vykonávaní svojich úradných právomocí verejného orgánu, nie sú hospodárskej povahy a vo všeobecnosti nepatria do rozsahu pravidiel štátnej pomoci (43). Na letisku sú činnosti ako kontrola letovej prevádzky, práca policajných, colných a protipožiarnych orgánov a činnosti potrebné na zabezpečenie civilného letectva pred nezákonnými zásahmi a investície do infraštruktúry a vybavenia potrebných na vykonávanie týchto činností vo všeobecnosti považované za činnosti inej ako hospodárskej povahy (44).

| (211) | Verejné financovanie takýchto iných ako hospodárskych činností nepredstavuje štátnu pomoc, ale musí byť obmedzené výlučne na náhradu vzniknutých nákladov a nesmie sa používať na financovanie iných činností (45). Akákoľvek možná nadmerná náhrada nákladov vzniknutých v súvislosti s inými ako hospodárskymi činnosťami zo strany verejných orgánov môže predstavovať štátnu pomoc. Ak letisko vykonáva okrem hospodárskych činností aj iné ako hospodárske činnosti, vyžaduje sa oddelené účtovanie nákladov, aby sa zabránilo akémukoľvek presunu verejných prostriedkov medzi inými ako hospodárskymi a hospodárskymi činnosťami. |
| --- | --- |

(211)

Verejné financovanie takýchto iných ako hospodárskych činností nepredstavuje štátnu pomoc, ale musí byť obmedzené výlučne na náhradu vzniknutých nákladov a nesmie sa používať na financovanie iných činností (45). Akákoľvek možná nadmerná náhrada nákladov vzniknutých v súvislosti s inými ako hospodárskymi činnosťami zo strany verejných orgánov môže predstavovať štátnu pomoc. Ak letisko vykonáva okrem hospodárskych činností aj iné ako hospodárske činnosti, vyžaduje sa oddelené účtovanie nákladov, aby sa zabránilo akémukoľvek presunu verejných prostriedkov medzi inými ako hospodárskymi a hospodárskymi činnosťami.

| (212) | Verejné financovanie iných ako hospodárskych činností nesmie viesť k neprípustnej diskriminácii medzi letiskami. Existuje ustálená judikatúra, podľa ktorej ide o výhodu, ak verejné orgány odbremenia podniky od nákladov priamo súvisiacich s ich hospodárskymi činnosťami (46). Ak je preto v rámci daného právneho poriadku bežné, že civilné letiská musia znášať určité náklady, ktoré sa nevyhnutne spájajú s ich prevádzkou, zatiaľ čo iné letiská tieto náklady znášať nemusia, v druhom prípade môže ísť o poskytnutie výhody, bez ohľadu na to, či tieto náklady súvisia s činnosťou, ktorá sa vo všeobecnosti považuje za činnosť iného ako hospodárskeho charakteru. |
| --- | --- |

(212)

Verejné financovanie iných ako hospodárskych činností nesmie viesť k neprípustnej diskriminácii medzi letiskami. Existuje ustálená judikatúra, podľa ktorej ide o výhodu, ak verejné orgány odbremenia podniky od nákladov priamo súvisiacich s ich hospodárskymi činnosťami (46). Ak je preto v rámci daného právneho poriadku bežné, že civilné letiská musia znášať určité náklady, ktoré sa nevyhnutne spájajú s ich prevádzkou, zatiaľ čo iné letiská tieto náklady znášať nemusia, v druhom prípade môže ísť o poskytnutie výhody, bez ohľadu na to, či tieto náklady súvisia s činnosťou, ktorá sa vo všeobecnosti považuje za činnosť iného ako hospodárskeho charakteru.

| (213) | Na základe odôvodnení 209 a 212 preto Komisia musí analyzovať povahu opatrení infraštruktúry vyplývajúcich z tohto rozhodnutia, ktoré sa vykonávajú na letisku Lipsko/Halle. |
| --- | --- |

(213)

Na základe odôvodnení 209 a 212 preto Komisia musí analyzovať povahu opatrení infraštruktúry vyplývajúcich z tohto rozhodnutia, ktoré sa vykonávajú na letisku Lipsko/Halle.

| (214) | Nemecko tvrdilo, že oznámené opatrenia M1 až M11 sa týkajú činností, ktoré patria do pôsobnosti verejnej politiky, a že financovanie týchto činností je obmedzené výlučne na rozsah nákladov potrebných na tieto opatrenia. Nemecko sa preto domnievalo, že tieto náklady nepatria do pôsobnosti pravidiel štátnej pomoci. V tejto súvislosti Nemecko tvrdilo, že opatrenia M1 až M11 patria do jednej z týchto kategórií:






  i) | opatrenia na ochranu civilného letectva pred nezákonnými zásahmi (47), ktoré podliehajú nemeckému zákonu Luftsicherheitsgesetz (zákon o bezpečnosti leteckej dopravy „LuftSiG“), a najmä jeho § 8; |
| --- | --- | --- |

(214)

Nemecko tvrdilo, že oznámené opatrenia M1 až M11 sa týkajú činností, ktoré patria do pôsobnosti verejnej politiky, a že financovanie týchto činností je obmedzené výlučne na rozsah nákladov potrebných na tieto opatrenia. Nemecko sa preto domnievalo, že tieto náklady nepatria do pôsobnosti pravidiel štátnej pomoci. V tejto súvislosti Nemecko tvrdilo, že opatrenia M1 až M11 patria do jednej z týchto kategórií:

i)

opatrenia na ochranu civilného letectva pred nezákonnými zásahmi (47), ktoré podliehajú nemeckému zákonu Luftsicherheitsgesetz (zákon o bezpečnosti leteckej dopravy „LuftSiG“), a najmä jeho § 8;

| ii) | opatrenia týkajúce sa bezpečnosti prevádzky podliehajúce § 45 Luftverkehrs-Zulassungs-Ordnung (dekrét o pravidlách udeľovania povolení na leteckú dopravu „LuftVZO“); alebo |
| --- | --- |

ii)

opatrenia týkajúce sa bezpečnosti prevádzky podliehajúce § 45 Luftverkehrs-Zulassungs-Ordnung (dekrét o pravidlách udeľovania povolení na leteckú dopravu „LuftVZO“); alebo

| iii) | opatrenia týkajúce sa ochrany tretích strán pred prevádzkovými rizikami leteckej dopravy (napríklad pred hlukom). |
| --- | --- |

iii)

opatrenia týkajúce sa ochrany tretích strán pred prevádzkovými rizikami leteckej dopravy (napríklad pred hlukom).

| (215) | Pokiaľ ide o opatrenia týkajúce sa bezpečnosti prevádzky, Komisia sa domnieva, že zaručenie bezpečnej prevádzky letiska je bežnou súčasťou hospodárskej činnosti spočívajúcej v prevádzkovaní letiska (48). V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že ani náklady spojené s regulačnými požiadavkami a normami nemožno považovať za súčasť pôsobnosti verejnej politiky. Komisia sa domnieva, že pri podrobnejšom preskúmaní jednotlivých činností a nákladov na opatrenia zamerané na zaistenie bezpečnosti prevádzky na letisku nepredstavujú činnosti, ktoré patria do pôsobnosti verejnej politiky. Každý podnik, ktorý chce pôsobiť na danom trhu, musí zaručiť bezpečnosť zariadení (v prípade letísk ide napríklad o vzletové a pristávacie dráhy, rolovacie dráhy a odbavovacie plochy) a zároveň zabezpečiť dodržiavanie regulačných noriem. |
| --- | --- |

(215)

Pokiaľ ide o opatrenia týkajúce sa bezpečnosti prevádzky, Komisia sa domnieva, že zaručenie bezpečnej prevádzky letiska je bežnou súčasťou hospodárskej činnosti spočívajúcej v prevádzkovaní letiska (48). V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že ani náklady spojené s regulačnými požiadavkami a normami nemožno považovať za súčasť pôsobnosti verejnej politiky. Komisia sa domnieva, že pri podrobnejšom preskúmaní jednotlivých činností a nákladov na opatrenia zamerané na zaistenie bezpečnosti prevádzky na letisku nepredstavujú činnosti, ktoré patria do pôsobnosti verejnej politiky. Každý podnik, ktorý chce pôsobiť na danom trhu, musí zaručiť bezpečnosť zariadení (v prípade letísk ide napríklad o vzletové a pristávacie dráhy, rolovacie dráhy a odbavovacie plochy) a zároveň zabezpečiť dodržiavanie regulačných noriem.

| (216) | Pokiaľ ide o vzletové a pristávacie dráhy, rolovacie dráhy a odbavovacie plochy, Komisia sa domnieva, že ide o základné prvky hospodárskych činností, ktoré vykonáva prevádzkovateľ letiska. Výstavba vzletových a pristávacích dráh, rolovacích dráh a odbavovacích plôch preto umožňuje prevádzkovateľovi letiska vykonávať jeho hlavnú hospodársku činnosť. |
| --- | --- |

(216)

Pokiaľ ide o vzletové a pristávacie dráhy, rolovacie dráhy a odbavovacie plochy, Komisia sa domnieva, že ide o základné prvky hospodárskych činností, ktoré vykonáva prevádzkovateľ letiska. Výstavba vzletových a pristávacích dráh, rolovacích dráh a odbavovacích plôch preto umožňuje prevádzkovateľovi letiska vykonávať jeho hlavnú hospodársku činnosť.

| (217) | Pokiaľ ide o opatrenia podľa § 8 LuftSiG, kontrolu letovej prevádzky, meteorologické služby a hasičský zbor možno v zásade považovať za činnosti patriace do pôsobnosti verejnej politiky. |
| --- | --- |

(217)

Pokiaľ ide o opatrenia podľa § 8 LuftSiG, kontrolu letovej prevádzky, meteorologické služby a hasičský zbor možno v zásade považovať za činnosti patriace do pôsobnosti verejnej politiky.

| (218) | Pokiaľ ide o uplatniteľný právny rámec, Nemecko vyhlásilo, že v súvislosti s hasičským zborom neexistujú žiadne právne predpisy, ktoré pripisujú tieto náklady výhradne prevádzkovateľovi letiska. Okrem toho Komisia poznamenáva, že náhrada nákladov na hasičský zbor patrí do právomoci spolkových krajín a že tieto náklady sú zvyčajne financované zo strany príslušných regionálnych orgánov. Náhrada týchto nákladov je obmedzená do výšky potrebnej na pokrytie týchto nákladov. |
| --- | --- |

(218)

Pokiaľ ide o uplatniteľný právny rámec, Nemecko vyhlásilo, že v súvislosti s hasičským zborom neexistujú žiadne právne predpisy, ktoré pripisujú tieto náklady výhradne prevádzkovateľovi letiska. Okrem toho Komisia poznamenáva, že náhrada nákladov na hasičský zbor patrí do právomoci spolkových krajín a že tieto náklady sú zvyčajne financované zo strany príslušných regionálnych orgánov. Náhrada týchto nákladov je obmedzená do výšky potrebnej na pokrytie týchto nákladov.

| (219) | Pokiaľ ide o kontrolu letovej prevádzky a meteorologické služby, Komisia poznamenáva, že podľa § 27 písm. d) a § 27 písm. f) LuftVG náklady týkajúce sa § 27 písm. c) LuftVG hradí štát v prípade niekoľkých špecifických letísk. Letiská sú oprávnené na pokrytie nákladov ako „uznané letiská“ podľa § 27 písm. d) a § 27 písm. f) LuftVG, ak to spolkové ministerstvo dopravy uznalo ako nevyhnutné z bezpečnostných dôvodov a na základe záujmov spojených s dopravnou politikou (49). Nemecké letiská, ktoré neboli uznané, nie sú oprávnené na pokrytie nákladov podľa § 27 písm. d) a § 27 písm. f) LuftVG a musia preto v zásade znášať náklady na opatrenia uvedené v § 27 písm. c) LuftVG z vlastných zdrojov. Tieto náklady sú neoddeliteľnou súčasťou prevádzky letísk. Keďže niektoré letiská musia tieto náklady hradiť z vlastných zdrojov, zatiaľ čo iné letiská tieto náklady znášať nemusia, v druhom prípade môže ísť o poskytnutie výhody, aj keď kontrola a opatrenia v oblasti leteckej bezpečnosti, ako aj meteorologické služby možno považovať za iné ako hospodárske činnosti. Letisko Lipsko/Halle bolo uznané za takéto letisko, a preto je oprávnené na pokrytie nákladov podľa § 27 písm. d) a § 27 písm. f) LuftVG. Iné letiská musia tieto náklady hradiť z vlastných zdrojov. Preto hradenie nákladov letiska Lipsko/Halle týkajúcich sa kontroly letovej prevádzky a bezpečnostných opatrení, ako aj meteorologických služieb, podľa § 27 písm. d) a § 27 písm. f) LuftVG predstavuje pre letisko Lipsko/Halle výhodu. |
| --- | --- |

(219)

Pokiaľ ide o kontrolu letovej prevádzky a meteorologické služby, Komisia poznamenáva, že podľa § 27 písm. d) a § 27 písm. f) LuftVG náklady týkajúce sa § 27 písm. c) LuftVG hradí štát v prípade niekoľkých špecifických letísk. Letiská sú oprávnené na pokrytie nákladov ako „uznané letiská“ podľa § 27 písm. d) a § 27 písm. f) LuftVG, ak to spolkové ministerstvo dopravy uznalo ako nevyhnutné z bezpečnostných dôvodov a na základe záujmov spojených s dopravnou politikou (49). Nemecké letiská, ktoré neboli uznané, nie sú oprávnené na pokrytie nákladov podľa § 27 písm. d) a § 27 písm. f) LuftVG a musia preto v zásade znášať náklady na opatrenia uvedené v § 27 písm. c) LuftVG z vlastných zdrojov. Tieto náklady sú neoddeliteľnou súčasťou prevádzky letísk. Keďže niektoré letiská musia tieto náklady hradiť z vlastných zdrojov, zatiaľ čo iné letiská tieto náklady znášať nemusia, v druhom prípade môže ísť o poskytnutie výhody, aj keď kontrola a opatrenia v oblasti leteckej bezpečnosti, ako aj meteorologické služby možno považovať za iné ako hospodárske činnosti. Letisko Lipsko/Halle bolo uznané za takéto letisko, a preto je oprávnené na pokrytie nákladov podľa § 27 písm. d) a § 27 písm. f) LuftVG. Iné letiská musia tieto náklady hradiť z vlastných zdrojov. Preto hradenie nákladov letiska Lipsko/Halle týkajúcich sa kontroly letovej prevádzky a bezpečnostných opatrení, ako aj meteorologických služieb, podľa § 27 písm. d) a § 27 písm. f) LuftVG predstavuje pre letisko Lipsko/Halle výhodu.

| (220) | Pokiaľ ide o opatrenia podľa § 8 LuftSiG, zdá sa, že Nemecko sa domnieva, že všetky náklady na dané opatrenia môžu znášať príslušné verejné orgány. Komisia však poznamenáva, že podľa § 8 ods. 3 LuftSiG môžu byť hradené len náklady súvisiace s poskytovaním a údržbou priestorov a budov potrebných na výkon činností podľa § 5 LuftSiG. Všetky ostatné náklady musí znášať prevádzkovateľ letiska. Preto v rozsahu, v ktorom verejné financovanie poskytnuté spoločnosti FLH oslobodilo tento podnik od nákladov, ktoré musel znášať podľa § 8 ods. 3 LuftSiG, nie je toto verejné financovanie vyňaté z kontroly podľa pravidiel štátnej pomoci Únie. V každom prípade, bez ohľadu na právnu kvalifikáciu týchto nákladov ako nákladov patriacich alebo nepatriacich do pôsobnosti verejnej politiky, sa preukázalo, že ich podľa platného právneho rámca musí znášať prevádzkovateľ letiska. Preto, ak má tieto náklady hradiť štát, prevádzkovateľ letiska by bol oslobodený od nákladov, ktoré by mu za normálnych okolností vznikli. |
| --- | --- |

(220)

Pokiaľ ide o opatrenia podľa § 8 LuftSiG, zdá sa, že Nemecko sa domnieva, že všetky náklady na dané opatrenia môžu znášať príslušné verejné orgány. Komisia však poznamenáva, že podľa § 8 ods. 3 LuftSiG môžu byť hradené len náklady súvisiace s poskytovaním a údržbou priestorov a budov potrebných na výkon činností podľa § 5 LuftSiG. Všetky ostatné náklady musí znášať prevádzkovateľ letiska. Preto v rozsahu, v ktorom verejné financovanie poskytnuté spoločnosti FLH oslobodilo tento podnik od nákladov, ktoré musel znášať podľa § 8 ods. 3 LuftSiG, nie je toto verejné financovanie vyňaté z kontroly podľa pravidiel štátnej pomoci Únie. V každom prípade, bez ohľadu na právnu kvalifikáciu týchto nákladov ako nákladov patriacich alebo nepatriacich do pôsobnosti verejnej politiky, sa preukázalo, že ich podľa platného právneho rámca musí znášať prevádzkovateľ letiska. Preto, ak má tieto náklady hradiť štát, prevádzkovateľ letiska by bol oslobodený od nákladov, ktoré by mu za normálnych okolností vznikli.

| (221) | Vzhľadom na úvahy uvedené v odôvodneniach 215 a 220 Komisia považuje za primerané vyvodiť konkrétnejšie závery týkajúce sa investičných nákladov, ktoré údajne patria do pôsobnosti verejnej politiky. |
| --- | --- |

(221)

Vzhľadom na úvahy uvedené v odôvodneniach 215 a 220 Komisia považuje za primerané vyvodiť konkrétnejšie závery týkajúce sa investičných nákladov, ktoré údajne patria do pôsobnosti verejnej politiky.

M1 Nadobudnutie pozemkov, premiestnenie, znižovanie hluku a plány zamerané na ochranu priľahlého územia, M2 Zariadenie na testovanie motorov a M10 Dodatočné opatrenia na znižovanie hluku

| (222) | Nemecko uviedlo, že opatrenia M1, M2 a M10 patria do pôsobnosti verejnej politiky, pretože sú zamerané na ochranu tretích strán pred prevádzkovými rizikami leteckej dopravy, napríklad na ochranu majiteľov nehnuteľností a životného prostredia pred účinkami hluku. |
| --- | --- |

(222)

Nemecko uviedlo, že opatrenia M1, M2 a M10 patria do pôsobnosti verejnej politiky, pretože sú zamerané na ochranu tretích strán pred prevádzkovými rizikami leteckej dopravy, napríklad na ochranu majiteľov nehnuteľností a životného prostredia pred účinkami hluku.

| (223) | Komisia sa domnieva, že náklady týkajúce sa opatrení M1, M2 a M10 predstavujú normálne náklady, ktoré by podnik musel znášať v záujme vybudovania zariadení, ktoré sú v súlade s určitými regulačnými normami. Okrem toho tieto opatrenia nemožno oddeliť od hospodárskej činnosti letiska. Dokazuje to predovšetkým skutočnosť, že bez týchto opatrení by letisku nebolo umožnené prevádzkovať lety v nočnom čase a nebolo by mu dovolené zamerať sa na prevádzkovanie leteckej nákladnej dopravy vo vzťahu k rozhodnutiu o schválení plánovania výstavby južnej vzletovej a pristávacej dráhy na letisku Lipsko/Halle a stratégie rozširovania. |
| --- | --- |

(223)

Komisia sa domnieva, že náklady týkajúce sa opatrení M1, M2 a M10 predstavujú normálne náklady, ktoré by podnik musel znášať v záujme vybudovania zariadení, ktoré sú v súlade s určitými regulačnými normami. Okrem toho tieto opatrenia nemožno oddeliť od hospodárskej činnosti letiska. Dokazuje to predovšetkým skutočnosť, že bez týchto opatrení by letisku nebolo umožnené prevádzkovať lety v nočnom čase a nebolo by mu dovolené zamerať sa na prevádzkovanie leteckej nákladnej dopravy vo vzťahu k rozhodnutiu o schválení plánovania výstavby južnej vzletovej a pristávacej dráhy na letisku Lipsko/Halle a stratégie rozširovania.

| (224) | Komisia sa preto domnieva, že opatrenia M1, M2 a M10 nemožno považovať za súčasť pôsobnosti verejnej politiky. |
| --- | --- |

(224)

Komisia sa preto domnieva, že opatrenia M1, M2 a M10 nemožno považovať za súčasť pôsobnosti verejnej politiky.

M3 (Rolovacia dráha a prejazdový most „E7“), M4 [Rozšírenie severnej vzletovej a pristávacej dráhy (náklady na plánovanie)], M5 (Vyčistenie priestranstva na výstavbu rolovacej dráhy „Victor“), M6 (Paralelná rolovacia dráha „Victor“), M12 [Schvaľovací proces plánovaného rozšírenia (južná vzletová a pristávacia dráha a odbavovacia plocha)], M13 (Rozšírenie severnej odbavovacej plochy), M14 (Rozšírenie východnej odbavovacej plochy), M15 (Prispôsobenie infraštruktúry) a M16 (Ďalšie opatrenia týkajúce sa infraštruktúry, ako je rozšírenie hangáru v severnej zóne a výstavba nového letiskového terminálu a menšieho prístrešku pre lietadlá)

| (225) | V tomto prípade je cieľom plánovaného rozšírenia vzletovej a pristávacej dráhy zabezpečiť, aby nákladné lietadlá s maximálnou vzletovou hmotnosťou dokázali vzlietnuť bez akéhokoľvek obmedzenia užitočného zaťaženia, zatiaľ čo rozšírenie odbavovacej plochy by malo zaistiť lepšie rozloženie letových pohybov. Okrem toho pokiaľ ide o rolovacie dráhy, Komisia upozorňuje, že na letisku rolovacie dráhy prepájajú vzletové a pristávacie dráhy s rampami, hangármi, terminálmi a inými zariadeniami. Tieto prepojenia umožňujú lietadlám opustiť vzletovú a pristávaciu dráhu, čo iným lietadlám umožňuje pristáť alebo vzlietnuť. Preto sú rolovacie dráhy a prejazdové mosty neoddeliteľne spojené s pristávacími a vzletovými dráhami, za ktoré prevádzkovateľ letiska prijíma poplatky. Okrem toho informácie, ktoré poskytlo Nemecko, potvrdzujú, že tieto opatrenia sú dôležité vzhľadom na objem dopravy a dopravné toky. Ak by sa výstavba neuskutočnila, letisko by nemalo prospech z očakávaného zvýšenia objemu dopravných tokov alebo by sa musel súčasný objem dopravných tokov znížiť, aby sa zabezpečila bezpečná prevádzka lietadiel. Komisia sa domnieva, že to nie je v rozpore so skutočnosťou, že určitý počet rolovacích dráh a prejazdových mostov sa môže bezpečne používať len pri určitom obmedzenom objeme dopravy. |
| --- | --- |

(225)

V tomto prípade je cieľom plánovaného rozšírenia vzletovej a pristávacej dráhy zabezpečiť, aby nákladné lietadlá s maximálnou vzletovou hmotnosťou dokázali vzlietnuť bez akéhokoľvek obmedzenia užitočného zaťaženia, zatiaľ čo rozšírenie odbavovacej plochy by malo zaistiť lepšie rozloženie letových pohybov. Okrem toho pokiaľ ide o rolovacie dráhy, Komisia upozorňuje, že na letisku rolovacie dráhy prepájajú vzletové a pristávacie dráhy s rampami, hangármi, terminálmi a inými zariadeniami. Tieto prepojenia umožňujú lietadlám opustiť vzletovú a pristávaciu dráhu, čo iným lietadlám umožňuje pristáť alebo vzlietnuť. Preto sú rolovacie dráhy a prejazdové mosty neoddeliteľne spojené s pristávacími a vzletovými dráhami, za ktoré prevádzkovateľ letiska prijíma poplatky. Okrem toho informácie, ktoré poskytlo Nemecko, potvrdzujú, že tieto opatrenia sú dôležité vzhľadom na objem dopravy a dopravné toky. Ak by sa výstavba neuskutočnila, letisko by nemalo prospech z očakávaného zvýšenia objemu dopravných tokov alebo by sa musel súčasný objem dopravných tokov znížiť, aby sa zabezpečila bezpečná prevádzka lietadiel. Komisia sa domnieva, že to nie je v rozpore so skutočnosťou, že určitý počet rolovacích dráh a prejazdových mostov sa môže bezpečne používať len pri určitom obmedzenom objeme dopravy.

| (226) | Komisia v tejto súvislosti pripomína, že vzletové a pristávacie dráhy, rolovacie dráhy a odbavovacie plochy sú základnými prvkami hospodárskych činností, ktoré vykonáva prevádzkovateľ letiska. Výstavba vzletových a pristávacích dráh, rolovacích dráh a odbavovacích plôch umožňuje prevádzkovateľovi letiska vykonávať hlavnú hospodársku činnosť, a preto ju nemožno od tejto hospodárskej činnosti oddeľovať. |
| --- | --- |

(226)

Komisia v tejto súvislosti pripomína, že vzletové a pristávacie dráhy, rolovacie dráhy a odbavovacie plochy sú základnými prvkami hospodárskych činností, ktoré vykonáva prevádzkovateľ letiska. Výstavba vzletových a pristávacích dráh, rolovacích dráh a odbavovacích plôch umožňuje prevádzkovateľovi letiska vykonávať hlavnú hospodársku činnosť, a preto ju nemožno od tejto hospodárskej činnosti oddeľovať.

| (227) | Komisia poznamenáva, že prevádzkovateľ letiska prijal opatrenia M3, M4, M5, M6, M12, M13, M14, M15 a M16 na komerčné účely. Preto predstavujú komerčne využiteľnú infraštruktúru a nemožno ich považovať za súčasť pôsobnosti verejnej politiky. |
| --- | --- |

(227)

Komisia poznamenáva, že prevádzkovateľ letiska prijal opatrenia M3, M4, M5, M6, M12, M13, M14, M15 a M16 na komerčné účely. Preto predstavujú komerčne využiteľnú infraštruktúru a nemožno ich považovať za súčasť pôsobnosti verejnej politiky.

M11 Rozvoj verejnej časti letiska v juhovýchodnej zóne, fáza I

| (228) | Komisia poznamenáva, že opatrenie M11 zahŕňa vybavenie existujúcich budov elektrickou energiou a dodávkou vody, zariadeniami na spracovanie odpadových vôd a odvádzanie dažďovej vody, ako aj dodatočné opatrenia na znižovanie hluku. |
| --- | --- |

(228)

Komisia poznamenáva, že opatrenie M11 zahŕňa vybavenie existujúcich budov elektrickou energiou a dodávkou vody, zariadeniami na spracovanie odpadových vôd a odvádzanie dažďovej vody, ako aj dodatočné opatrenia na znižovanie hluku.

| (229) | Vzhľadom na posúdenie vykonané v odôvodneniach 215 a 220 sa tieto opatrenia netýkajú činností, za ktoré obvykle zodpovedá štát pri vykonávaní svojich úradných právomocí verejného orgánu. Skôr prispievajú k modernizácii infraštruktúry, ktorá sa používa na komerčné účely, predstavujú teda hospodársku činnosť, a preto ich nemožno považovať za súčasť pôsobnosti verejnej politiky. |
| --- | --- |

(229)

Vzhľadom na posúdenie vykonané v odôvodneniach 215 a 220 sa tieto opatrenia netýkajú činností, za ktoré obvykle zodpovedá štát pri vykonávaní svojich úradných právomocí verejného orgánu. Skôr prispievajú k modernizácii infraštruktúry, ktorá sa používa na komerčné účely, predstavujú teda hospodársku činnosť, a preto ich nemožno považovať za súčasť pôsobnosti verejnej politiky.

M5 (Nová požiarna stanica) a M9 (Protipožiarne vybavenie)

| (230) | Pokiaľ ide o hasičskú stanicu a protipožiarne vybavenie, ako je uvedené v odôvodnení 218, táto činnosť sa môže vo všeobecnosti považovať za súčasť pôsobnosti verejnej politiky. |
| --- | --- |

(230)

Pokiaľ ide o hasičskú stanicu a protipožiarne vybavenie, ako je uvedené v odôvodnení 218, táto činnosť sa môže vo všeobecnosti považovať za súčasť pôsobnosti verejnej politiky.

| (231) | Pokiaľ ide o právny rámec, Nemecko vyhlásilo, že v súvislosti s hasičskou stanicou a protipožiarnym vybavením neexistujú žiadne právne predpisy, ktoré výslovne ukladajú tieto náklady prevádzkovateľovi letiska. Okrem toho Komisia podotýka, že náhrada nákladov na novú hasičskú stanicu a protipožiarne vybavenie patrí do právomoci spolkových krajín a že tieto náklady sú zvyčajne financované zo strany príslušných regionálnych orgánov, ako uviedlo Nemecko. Náhrada týchto nákladov je obmedzená do výšky potrebnej na pokrytie týchto nákladov. |
| --- | --- |

(231)

Pokiaľ ide o právny rámec, Nemecko vyhlásilo, že v súvislosti s hasičskou stanicou a protipožiarnym vybavením neexistujú žiadne právne predpisy, ktoré výslovne ukladajú tieto náklady prevádzkovateľovi letiska. Okrem toho Komisia podotýka, že náhrada nákladov na novú hasičskú stanicu a protipožiarne vybavenie patrí do právomoci spolkových krajín a že tieto náklady sú zvyčajne financované zo strany príslušných regionálnych orgánov, ako uviedlo Nemecko. Náhrada týchto nákladov je obmedzená do výšky potrebnej na pokrytie týchto nákladov.

| (232) | Z toho vyplýva, že náklady na výstavbu novej hasičskej stanice a náklady na nákup protipožiarneho vybavenia možno považovať za súčasť pôsobnosti verejnej politiky. |
| --- | --- |

(232)

Z toho vyplýva, že náklady na výstavbu novej hasičskej stanice a náklady na nákup protipožiarneho vybavenia možno považovať za súčasť pôsobnosti verejnej politiky.

M5 (Viacúčelový hangár) a M9.3 (Vybavenie na zimnú údržbu)

| (233) | Pokiaľ ide o viacúčelový hangár, Nemecko tvrdilo, že patrí do pôsobnosti verejnej politiky, pretože v prípade núdze by sa použil ako núdzový prístrešok. Podľa Nemecka aj náklady na budovanie tohto hangára patria do pôsobnosti verejnej politiky, pretože tento hangár sa v súčasnosti používa na uskladnenie vybavenia na zimnú údržbu, ktoré je potrebné na bezpečnú prevádzku letiska v zimnom období. |
| --- | --- |

(233)

Pokiaľ ide o viacúčelový hangár, Nemecko tvrdilo, že patrí do pôsobnosti verejnej politiky, pretože v prípade núdze by sa použil ako núdzový prístrešok. Podľa Nemecka aj náklady na budovanie tohto hangára patria do pôsobnosti verejnej politiky, pretože tento hangár sa v súčasnosti používa na uskladnenie vybavenia na zimnú údržbu, ktoré je potrebné na bezpečnú prevádzku letiska v zimnom období.

| (234) | Pokiaľ ide o výstavbu viacúčelového hangára na letisku Lipsko/Halle, Komisia poznamenáva, že táto budova sa môže používať na rôzne účely. Okrem toho, ako už bolo uvedené v odôvodnení 215, náklady na vybavenie na zimnú údržbu (M9.3), ktoré je potrebné na bezpečnú prevádzku letiska, predstavujú bežné náklady na prevádzku podniku a nemôžu sa považovať za súčasť pôsobnosti verejnej politiky. Komisia sa preto domnieva, že ani náklady na výstavbu viacúčelového hangára nepatria do rozsahu pôsobnosti verejnej politiky. |
| --- | --- |

(234)

Pokiaľ ide o výstavbu viacúčelového hangára na letisku Lipsko/Halle, Komisia poznamenáva, že táto budova sa môže používať na rôzne účely. Okrem toho, ako už bolo uvedené v odôvodnení 215, náklady na vybavenie na zimnú údržbu (M9.3), ktoré je potrebné na bezpečnú prevádzku letiska, predstavujú bežné náklady na prevádzku podniku a nemôžu sa považovať za súčasť pôsobnosti verejnej politiky. Komisia sa preto domnieva, že ani náklady na výstavbu viacúčelového hangára nepatria do rozsahu pôsobnosti verejnej politiky.

| (235) | Toto zistenie však nebráni tomu, aby Nemecko v núdzových situáciách poverilo letisko konkrétnymi úlohami, ktoré patria medzi služby všeobecného hospodárskeho záujmu. |
| --- | --- |

(235)

Toto zistenie však nebráni tomu, aby Nemecko v núdzových situáciách poverilo letisko konkrétnymi úlohami, ktoré patria medzi služby všeobecného hospodárskeho záujmu.

M7 Ďalšie plochy na odmrazovanie

| (236) | Nemecko tvrdí, že ďalšie plochy na odmrazovanie sú potrebné na bezpečnú a časovo presnú prevádzku lietadiel na letisku. Podľa Nemecka je rozšírenie existujúcich plôch na odmrazovanie potrebné, aby sa vzhľadom na zvýšenie objemu dopravy na letisku predišlo meškaniu pravidelných letov. Okrem toho Nemecko zdôrazňuje, že príjmy z odmrazovacích služieb, ktoré letisko poskytuje, nepokrývajú náklady na vybudovanie infraštruktúry. |
| --- | --- |

(236)

Nemecko tvrdí, že ďalšie plochy na odmrazovanie sú potrebné na bezpečnú a časovo presnú prevádzku lietadiel na letisku. Podľa Nemecka je rozšírenie existujúcich plôch na odmrazovanie potrebné, aby sa vzhľadom na zvýšenie objemu dopravy na letisku predišlo meškaniu pravidelných letov. Okrem toho Nemecko zdôrazňuje, že príjmy z odmrazovacích služieb, ktoré letisko poskytuje, nepokrývajú náklady na vybudovanie infraštruktúry.

| (237) | Po prvé Komisia konštatuje, že skutočnosť, či činnosť je alebo nie je zisková, nie je pre pojem hospodárskej činnosti rozhodujúca (50). Po druhé Komisia poznamenáva, že odmrazovacie služby sa leteckým dopravcom poskytujú za odplatu. Ide o základné služby, ktoré akékoľvek letisko poskytuje ako súčasť svojej hospodárskej činnosti. Čím viac takýchto služieb sa poskytuje, tým viac lietadiel môže odletieť z letiska, a letisko tak môže zvýšiť svoje príjmy. |
| --- | --- |

(237)

Po prvé Komisia konštatuje, že skutočnosť, či činnosť je alebo nie je zisková, nie je pre pojem hospodárskej činnosti rozhodujúca (50). Po druhé Komisia poznamenáva, že odmrazovacie služby sa leteckým dopravcom poskytujú za odplatu. Ide o základné služby, ktoré akékoľvek letisko poskytuje ako súčasť svojej hospodárskej činnosti. Čím viac takýchto služieb sa poskytuje, tým viac lietadiel môže odletieť z letiska, a letisko tak môže zvýšiť svoje príjmy.

| (238) | Komisia sa preto domnieva, že odmrazovacie služby sú neoddeliteľne spojené s hospodárskym využívaním letiska a nemožno ich oddeľovať od tejto činnosti, a preto sa musia považovať za hospodárske činnosti. |
| --- | --- |

(238)

Komisia sa preto domnieva, že odmrazovacie služby sú neoddeliteľne spojené s hospodárskym využívaním letiska a nemožno ich oddeľovať od tejto činnosti, a preto sa musia považovať za hospodárske činnosti.

M8 Vrtuľníkové letisko

| (239) | Opatrenie zahŕňa vytvorenie parkovacieho priestoru pre vrtuľníky, ktorý bude slúžiť ako základňa leteckých záchranných služieb. |
| --- | --- |

(239)

Opatrenie zahŕňa vytvorenie parkovacieho priestoru pre vrtuľníky, ktorý bude slúžiť ako základňa leteckých záchranných služieb.

| (240) | Komisia sa domnieva, že vytvorenie vrtuľníkového letiska uľahčuje letecké záchranné služby. Preto poskytovanie vrtuľníkového letiska pre záchranné služby možno považovať za súčasť pôsobnosti verejnej politiky. Kompenzácia musí byť viazaná výhradne na náklady na tieto služby. |
| --- | --- |

(240)

Komisia sa domnieva, že vytvorenie vrtuľníkového letiska uľahčuje letecké záchranné služby. Preto poskytovanie vrtuľníkového letiska pre záchranné služby možno považovať za súčasť pôsobnosti verejnej politiky. Kompenzácia musí byť viazaná výhradne na náklady na tieto služby.

M 9 Ďalšie opatrenia týkajúce sa infraštruktúry

| (241) | Dodatočné opatrenia v oblasti infraštruktúry zahŕňajú obnovenie kontrolného bodu I, výstavbu funkčnej bezpečnostnej budovy s cieľom splniť potreby spolkovej a miestnej polície, colných orgánov, zvieraciu farmu a obvodové oplotenie letiska (vrátane systému digitálneho kamerového dohľadu a pohybových senzorov). Podľa Nemecka sú tieto opatrenia potrebné na ochranu civilného letectva pred nezákonnými zásahmi, a preto patria do rozsahu pôsobnosti § 8 LuftSiG. |
| --- | --- |

(241)

Dodatočné opatrenia v oblasti infraštruktúry zahŕňajú obnovenie kontrolného bodu I, výstavbu funkčnej bezpečnostnej budovy s cieľom splniť potreby spolkovej a miestnej polície, colných orgánov, zvieraciu farmu a obvodové oplotenie letiska (vrátane systému digitálneho kamerového dohľadu a pohybových senzorov). Podľa Nemecka sú tieto opatrenia potrebné na ochranu civilného letectva pred nezákonnými zásahmi, a preto patria do rozsahu pôsobnosti § 8 LuftSiG.

| (242) | Pokiaľ ide o opatrenia podľa § 8 LuftSiG, zdá sa, že Nemecko sa domnieva, že všetky náklady na dané opatrenia môžu znášať príslušné verejné orgány. Komisia však poznamenáva, že podľa § 8 ods. 3 LuftSiG môžu byť hradené len náklady súvisiace s poskytovaním a údržbou priestorov a budov potrebných na výkon činností podľa § 5 LuftSiG. Všetky ostatné náklady musí znášať prevádzkovateľ letiska. Preto v rozsahu, v ktorom verejné financovanie poskytnuté spoločnosti FLH oslobodilo tento podnik od nákladov, ktoré musel znášať podľa § 8 ods. 3 LuftSiG, toto verejné financovanie nie je vyňaté z kontroly podľa pravidiel štátnej pomoci Únie. |
| --- | --- |

(242)

Pokiaľ ide o opatrenia podľa § 8 LuftSiG, zdá sa, že Nemecko sa domnieva, že všetky náklady na dané opatrenia môžu znášať príslušné verejné orgány. Komisia však poznamenáva, že podľa § 8 ods. 3 LuftSiG môžu byť hradené len náklady súvisiace s poskytovaním a údržbou priestorov a budov potrebných na výkon činností podľa § 5 LuftSiG. Všetky ostatné náklady musí znášať prevádzkovateľ letiska. Preto v rozsahu, v ktorom verejné financovanie poskytnuté spoločnosti FLH oslobodilo tento podnik od nákladov, ktoré musel znášať podľa § 8 ods. 3 LuftSiG, toto verejné financovanie nie je vyňaté z kontroly podľa pravidiel štátnej pomoci Únie.

| (243) | Pokiaľ ide o náklady spojené s používaním funkčnej bezpečnostnej budovy nemeckou meteorologickou službou, Komisia poznamenáva, že podľa § 27 písm. f) LuftVG náklady týkajúce sa § 27 písm. c) LuftVG hradí štát v prípade niekoľkých konkrétnych letísk. Letiská sú oprávnené na pokrytie nákladov ako „uznané letiská“ podľa § 27 písm. f) LuftVG, ak to spolkové ministerstvo dopravy uznalo za nevyhnutné z bezpečnostných dôvodov a na základe záujmov spojených s dopravnou politikou. Nemecké letiská, ktoré neboli uznané, nie sú oprávnené na pokrytie nákladov podľa § 27 písm. f) LuftVG a musia preto v zásade znášať náklady na opatrenia uvedené v § 27 písm. c) LuftVG z vlastných zdrojov. Tieto náklady sú neoddeliteľnou súčasťou prevádzky letísk. Keďže niektoré letiská musia tieto náklady hradiť z vlastných zdrojov, zatiaľ čo iné letiská tieto náklady znášať nemusia, v druhom prípade môže ísť o poskytnutie výhody, aj keď nemeckú meteorologickú službu možno považovať za inú ako hospodársku. Letisko Lipsko/Halle bolo uznané za takéto letisko, a preto je oprávnené na pokrytie nákladov podľa § 27 písm. f) LuftVG. Iné letiská musia tieto náklady hradiť z vlastných zdrojov. Preto úhrada nákladov na letisku Lipsko/Halle týkajúcich sa meteorologických služieb podľa § 27 písm. f) LuftVG predstavuje výhodu pre letisko Lipsko/Halle. |
| --- | --- |

(243)

Pokiaľ ide o náklady spojené s používaním funkčnej bezpečnostnej budovy nemeckou meteorologickou službou, Komisia poznamenáva, že podľa § 27 písm. f) LuftVG náklady týkajúce sa § 27 písm. c) LuftVG hradí štát v prípade niekoľkých konkrétnych letísk. Letiská sú oprávnené na pokrytie nákladov ako „uznané letiská“ podľa § 27 písm. f) LuftVG, ak to spolkové ministerstvo dopravy uznalo za nevyhnutné z bezpečnostných dôvodov a na základe záujmov spojených s dopravnou politikou. Nemecké letiská, ktoré neboli uznané, nie sú oprávnené na pokrytie nákladov podľa § 27 písm. f) LuftVG a musia preto v zásade znášať náklady na opatrenia uvedené v § 27 písm. c) LuftVG z vlastných zdrojov. Tieto náklady sú neoddeliteľnou súčasťou prevádzky letísk. Keďže niektoré letiská musia tieto náklady hradiť z vlastných zdrojov, zatiaľ čo iné letiská tieto náklady znášať nemusia, v druhom prípade môže ísť o poskytnutie výhody, aj keď nemeckú meteorologickú službu možno považovať za inú ako hospodársku. Letisko Lipsko/Halle bolo uznané za takéto letisko, a preto je oprávnené na pokrytie nákladov podľa § 27 písm. f) LuftVG. Iné letiská musia tieto náklady hradiť z vlastných zdrojov. Preto úhrada nákladov na letisku Lipsko/Halle týkajúcich sa meteorologických služieb podľa § 27 písm. f) LuftVG predstavuje výhodu pre letisko Lipsko/Halle.

6.1.3.   Záver

| (244) | Vzhľadom na zistenia v oddiele 6.1.1 je FLH podnikom v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(244)

Vzhľadom na zistenia v oddiele 6.1.1 je FLH podnikom v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

| (245) | So zreteľom na zistenia v oddiele 6.1.2 nemožno za súčasť pôsobnosti verejnej politiky považovať financovanie týchto opatrení: M1 nadobudnutie pozemkov, premiestnenie, zníženie hluku a ochrana priľahlých území, M2 zariadenie na testovanie motorov, M3 rolovacia dráha a prejazdový most „E7“, M4 rozšírenie severnej vzletovej a pristávacej dráhy (náklady na plánovanie), M5 vyčistenie priestranstva na výstavbu rolovacej dráhy „Victor“, M5 viacúčelový hangár, M6 paralelná rolovacia dráha „Victor“, M7 ďalšie plochy na odmrazovanie, M9.3 vybavenie na zimnú údržbu, M10 dodatočné opatrenia na zníženie hluku, M11 rozvoj verejnej časti letiska v juhovýchodnej zóne, fáza I, M12 schvaľovací proces plánovaného rozšírenia v južnej časti (južná vzletová a pristávacie dráha a odbavovacia plocha), M13 rozšírenie severnej odbavovacej plochy, M14 rozšírenie východnej odbavovacej plochy, M15 prispôsobenie infraštruktúry, a M16 ďalšie opatrenia týkajúce sa infraštruktúry, ako je rozšírenie hangáru v severnej zóne a výstavba nového leteckého terminálu a menšieho prístrešku pre lietadlá. Financovanie týchto činností umožňuje prevádzkovateľovi letiska vykonávať jeho hlavnú hospodársku činnosť a nedá sa oddeliť od tejto činnosti. |
| --- | --- |

(245)

So zreteľom na zistenia v oddiele 6.1.2 nemožno za súčasť pôsobnosti verejnej politiky považovať financovanie týchto opatrení: M1 nadobudnutie pozemkov, premiestnenie, zníženie hluku a ochrana priľahlých území, M2 zariadenie na testovanie motorov, M3 rolovacia dráha a prejazdový most „E7“, M4 rozšírenie severnej vzletovej a pristávacej dráhy (náklady na plánovanie), M5 vyčistenie priestranstva na výstavbu rolovacej dráhy „Victor“, M5 viacúčelový hangár, M6 paralelná rolovacia dráha „Victor“, M7 ďalšie plochy na odmrazovanie, M9.3 vybavenie na zimnú údržbu, M10 dodatočné opatrenia na zníženie hluku, M11 rozvoj verejnej časti letiska v juhovýchodnej zóne, fáza I, M12 schvaľovací proces plánovaného rozšírenia v južnej časti (južná vzletová a pristávacie dráha a odbavovacia plocha), M13 rozšírenie severnej odbavovacej plochy, M14 rozšírenie východnej odbavovacej plochy, M15 prispôsobenie infraštruktúry, a M16 ďalšie opatrenia týkajúce sa infraštruktúry, ako je rozšírenie hangáru v severnej zóne a výstavba nového leteckého terminálu a menšieho prístrešku pre lietadlá. Financovanie týchto činností umožňuje prevádzkovateľovi letiska vykonávať jeho hlavnú hospodársku činnosť a nedá sa oddeliť od tejto činnosti.

| (246) | Pokiaľ ide o opatrenie M5 týkajúce sa novej hasičskej stanice, opatrenie M9 týkajúce sa protipožiarneho vybavenia a opatrenie M8 týkajúceho sa vrtuľníkového letiska, Komisia sa domnieva, že tieto opatrenia možno považovať za súčasť pôsobnosti verejnej politiky (pozri oddiel 6.1.2). |
| --- | --- |

(246)

Pokiaľ ide o opatrenie M5 týkajúce sa novej hasičskej stanice, opatrenie M9 týkajúce sa protipožiarneho vybavenia a opatrenie M8 týkajúceho sa vrtuľníkového letiska, Komisia sa domnieva, že tieto opatrenia možno považovať za súčasť pôsobnosti verejnej politiky (pozri oddiel 6.1.2).

| (247) | Pokiaľ ide o opatrenie M9 týkajúce sa dodatočných opatrení v oblasti infraštruktúry, napríklad obnovenia kontrolného bodu I, výstavby funkčnej bezpečnostnej budovy s cieľom splniť potreby spolkovej a miestnej polície, colných orgánov, zvieracej farmy a obvodového oplotenia letiska (vrátane systému digitálneho kamerového dohľadu a pohybových senzorov), Komisia sa domnieva, že tieto činnosti môžu spadať do pôsobnosti verejnej politiky. V rozsahu, v ktorom tieto opatrenia patria do pôsobnosti § 8 ods. 3 LuftSiG, podľa tohto ustanovenia nemeckého zákona môžu byť hradené len náklady súvisiace s poskytovaním a údržbou priestorov a budov potrebných na výkon uvedených činností podľa § 5 LuftSiG. Všetky ostatné náklady musí znášať prevádzkovateľ letiska. Preto v rozsahu, v ktorom verejné financovanie poskytnuté spoločnosti FLH oslobodilo tento podnik od nákladov, ktoré musel znášať podľa § 8 ods. 3 LuftSiG, toto verejné financovanie nie je vyňaté z kontroly podľa pravidiel štátnej pomoci Únie. |
| --- | --- |

(247)

Pokiaľ ide o opatrenie M9 týkajúce sa dodatočných opatrení v oblasti infraštruktúry, napríklad obnovenia kontrolného bodu I, výstavby funkčnej bezpečnostnej budovy s cieľom splniť potreby spolkovej a miestnej polície, colných orgánov, zvieracej farmy a obvodového oplotenia letiska (vrátane systému digitálneho kamerového dohľadu a pohybových senzorov), Komisia sa domnieva, že tieto činnosti môžu spadať do pôsobnosti verejnej politiky. V rozsahu, v ktorom tieto opatrenia patria do pôsobnosti § 8 ods. 3 LuftSiG, podľa tohto ustanovenia nemeckého zákona môžu byť hradené len náklady súvisiace s poskytovaním a údržbou priestorov a budov potrebných na výkon uvedených činností podľa § 5 LuftSiG. Všetky ostatné náklady musí znášať prevádzkovateľ letiska. Preto v rozsahu, v ktorom verejné financovanie poskytnuté spoločnosti FLH oslobodilo tento podnik od nákladov, ktoré musel znášať podľa § 8 ods. 3 LuftSiG, toto verejné financovanie nie je vyňaté z kontroly podľa pravidiel štátnej pomoci Únie.

| (248) | Pokiaľ ide o náklady spojené s používaním funkčnej bezpečnostnej budovy nemeckou meteorologickou službou (v súvislosti s opatrením M9), Komisia sa domnieva, že z dôvodov vyplývajúcich z odôvodnenia 243 náhrada nákladov letiska Lipsko/Halle spojených s meteorologickými službami podľa § 27 písm. f) LuftVG predstavuje výhodu pre letisko Lipsko/Halle, aj keď meteorologickú službu možno považovať za inú ako hospodársku. |
| --- | --- |

(248)

Pokiaľ ide o náklady spojené s používaním funkčnej bezpečnostnej budovy nemeckou meteorologickou službou (v súvislosti s opatrením M9), Komisia sa domnieva, že z dôvodov vyplývajúcich z odôvodnenia 243 náhrada nákladov letiska Lipsko/Halle spojených s meteorologickými službami podľa § 27 písm. f) LuftVG predstavuje výhodu pre letisko Lipsko/Halle, aj keď meteorologickú službu možno považovať za inú ako hospodársku.

6.2.   AKCIONÁRSKE ÚVERY V PROSPECH FLH A ICH CHARAKTER POMOCI

6.2.1.   Vzťah medzi akcionárskymi úvermi a kapitálovými injekciami

| (249) | Pred posúdením, či akcionárske úvery v prospech FLH predstavujú štátnu pomoc, je potrebné určiť, či by sa akcionárske úvery a kapitálové injekcie mali považovať za samostatné opatrenia alebo za jedno opatrenie. |
| --- | --- |

(249)

Pred posúdením, či akcionárske úvery v prospech FLH predstavujú štátnu pomoc, je potrebné určiť, či by sa akcionárske úvery a kapitálové injekcie mali považovať za samostatné opatrenia alebo za jedno opatrenie.

| (250) | Z dôkazov vyplýva, že o oboch operáciách sa rozhodlo súčasne v rámci širšieho plánu financovania zlepšenia infraštruktúry letiska a že akcionári FLH mali v úmysle previesť svoje úvery na vlastný kapitál. Nemecko však vyhlásilo, že poskytnutie kapitálových injekcií nie je neodvolateľné a že FLH nemá priamy nárok na zvýšenie kapitálu. |
| --- | --- |

(250)

Z dôkazov vyplýva, že o oboch operáciách sa rozhodlo súčasne v rámci širšieho plánu financovania zlepšenia infraštruktúry letiska a že akcionári FLH mali v úmysle previesť svoje úvery na vlastný kapitál. Nemecko však vyhlásilo, že poskytnutie kapitálových injekcií nie je neodvolateľné a že FLH nemá priamy nárok na zvýšenie kapitálu.

| (251) | Komisia sa za týchto okolností domnieva, že akcionárske úvery a kapitálové injekcie možno považovať za samostatné opatrenia. |
| --- | --- |

(251)

Komisia sa za týchto okolností domnieva, že akcionárske úvery a kapitálové injekcie možno považovať za samostatné opatrenia.

6.2.2.   Hospodárska výhoda

| (252) | S cieľom overiť, či podnik profitoval z hospodárskej výhody vyplývajúcej z poskytnutia úveru za zvýhodnených podmienok, Komisia uplatňuje kritérium „zásada veriteľa v trhovom hospodárstve“. Podľa tejto zásady by sa dlhový kapitál, ktorý štát priamo alebo nepriamo dá k dispozícii spoločnosti za okolností, ktoré zodpovedajú bežným trhovým podmienkam, nemal označovať za štátnu pomoc (51). |
| --- | --- |

(252)

S cieľom overiť, či podnik profitoval z hospodárskej výhody vyplývajúcej z poskytnutia úveru za zvýhodnených podmienok, Komisia uplatňuje kritérium „zásada veriteľa v trhovom hospodárstve“. Podľa tejto zásady by sa dlhový kapitál, ktorý štát priamo alebo nepriamo dá k dispozícii spoločnosti za okolností, ktoré zodpovedajú bežným trhovým podmienkam, nemal označovať za štátnu pomoc (51).

| (253) | V tomto prípade musí Komisia posúdiť, či podmienky akcionárskych úverov (pozri tabuľku 3) poskytnuté spoločnosti FLH predstavujú hospodársku výhodu, ktorú by prijímajúci podnik nebol získal za bežných trhových podmienok. |
| --- | --- |

(253)

V tomto prípade musí Komisia posúdiť, či podmienky akcionárskych úverov (pozri tabuľku 3) poskytnuté spoločnosti FLH predstavujú hospodársku výhodu, ktorú by prijímajúci podnik nebol získal za bežných trhových podmienok.

| (254) | Nemecko je toho názoru, že „zásada veriteľa v trhovom hospodárstve“ bola v plnej miere dodržaná, keďže akcionárske úvery boli poskytnuté za trhových podmienok. S cieľom odôvodniť podmienky príslušných úverov Nemecko porovnáva podmienky akcionárskych úverov s podmienkami, ktoré poskytujú iné banky (pozri argumenty uvedené v oddieloch 3.3.1 a 3.3.2). |
| --- | --- |

(254)

Nemecko je toho názoru, že „zásada veriteľa v trhovom hospodárstve“ bola v plnej miere dodržaná, keďže akcionárske úvery boli poskytnuté za trhových podmienok. S cieľom odôvodniť podmienky príslušných úverov Nemecko porovnáva podmienky akcionárskych úverov s podmienkami, ktoré poskytujú iné banky (pozri argumenty uvedené v oddieloch 3.3.1 a 3.3.2).

| (255) | V súlade so svojou rozhodovacou praxou s cieľom zistiť, či posudzované finančné prostriedky boli udelené za zvýhodnených podmienok, môže Komisia – pri neexistencii iných proxy hodnôt – porovnať úrokovú sadzbu predmetného úveru s referenčnou sadzbou Komisie. Referenčná sadzba Komisie sa stanovuje na základe metodiky uvedenej v oznámení o referenčných sadzbách z roku 2008. |
| --- | --- |

(255)

V súlade so svojou rozhodovacou praxou s cieľom zistiť, či posudzované finančné prostriedky boli udelené za zvýhodnených podmienok, môže Komisia – pri neexistencii iných proxy hodnôt – porovnať úrokovú sadzbu predmetného úveru s referenčnou sadzbou Komisie. Referenčná sadzba Komisie sa stanovuje na základe metodiky uvedenej v oznámení o referenčných sadzbách z roku 2008.

| (256) | Oznámením z roku 2008 o referenčných sadzbách sa zavádza metóda na stanovenie referenčných a diskontných sadzieb, ktoré sa uplatňujú ako proxy hodnoty. Keďže však referenčná sadzba Komisie je proxy hodnota, ak má Komisia iné ukazovatele v konkrétnom prípade úrokovej sadzby, ktorú mohol dlžník získať na trhu, svoje posúdenie môže založiť na týchto ukazovateľoch. |
| --- | --- |

(256)

Oznámením z roku 2008 o referenčných sadzbách sa zavádza metóda na stanovenie referenčných a diskontných sadzieb, ktoré sa uplatňujú ako proxy hodnoty. Keďže však referenčná sadzba Komisie je proxy hodnota, ak má Komisia iné ukazovatele v konkrétnom prípade úrokovej sadzby, ktorú mohol dlžník získať na trhu, svoje posúdenie môže založiť na týchto ukazovateľoch.

Úverový rating FLH

| (257) | Aby bolo možné posúdiť podmienky akcionárskych úverov, Komisia musí najprv posúdiť úverovú bonitu FLH. |
| --- | --- |

(257)

Aby bolo možné posúdiť podmienky akcionárskych úverov, Komisia musí najprv posúdiť úverovú bonitu FLH.

| (258) | Spoločnosť FLH nie je hodnotená ratingovými agentúrami. Nemecko však tvrdí, že na základe zmluvy o prevode ziskov a strát uzatvorenej medzi FLH a MFAG by sa mal zohľadniť rating materskej spoločnosti. |
| --- | --- |

(258)

Spoločnosť FLH nie je hodnotená ratingovými agentúrami. Nemecko však tvrdí, že na základe zmluvy o prevode ziskov a strát uzatvorenej medzi FLH a MFAG by sa mal zohľadniť rating materskej spoločnosti.

| (259) | Komisia konštatuje, že podľa nemeckého práva MFAG zostáva zodpovedná za akúkoľvek úverovú zmluvu, ktorú FLH uzavrie počas trvania zmluvy o prevode ziskov a strát, aj keď sa zmluva následne zruší. |
| --- | --- |

(259)

Komisia konštatuje, že podľa nemeckého práva MFAG zostáva zodpovedná za akúkoľvek úverovú zmluvu, ktorú FLH uzavrie počas trvania zmluvy o prevode ziskov a strát, aj keď sa zmluva následne zruší.

| (260) | Na tomto základe Komisia zastáva názor, že rating spoločnosti FLH by sa mal považovať minimálne za rating jej materskej spoločnosti, MFAG. |
| --- | --- |

(260)

Na tomto základe Komisia zastáva názor, že rating spoločnosti FLH by sa mal považovať minimálne za rating jej materskej spoločnosti, MFAG.

| (261) | Ani spoločnosť MFAG nebola hodnotená ratingovými agentúrami. Nemecko však uviedlo niekoľko interných ratingov bánk týkajúcich sa spoločnosti MFAG, ako je zhrnuté v tabuľke 4. |
| --- | --- |

(261)

Ani spoločnosť MFAG nebola hodnotená ratingovými agentúrami. Nemecko však uviedlo niekoľko interných ratingov bánk týkajúcich sa spoločnosti MFAG, ako je zhrnuté v tabuľke 4.

| (262) | Vzhľadom na odôvodnenia 257 až 261 sa Komisia domnieva, že FLH má aspoň najnižšie hodnotenie MFAG, teda [...] na štandardnej ratingovej stupnici agentúry Standard & Poor’s v roku 2006 a [...] na štandardnej ratingovej stupnici agentúry Standard & Poor’s v období rokov 2007 – 2012. |
| --- | --- |

(262)

Vzhľadom na odôvodnenia 257 až 261 sa Komisia domnieva, že FLH má aspoň najnižšie hodnotenie MFAG, teda [...] na štandardnej ratingovej stupnici agentúry Standard & Poor’s v roku 2006 a [...] na štandardnej ratingovej stupnici agentúry Standard & Poor’s v období rokov 2007 – 2012.

Strata v prípade zlyhania (alebo úroveň kolateralizácie):

| (263) | Ak by sa predmetné akcionárske úvery mohli považovať za vo vysokej miere zabezpečené kolaterálom, trhový postup by si v takýchto prípadoch vyžadoval zvýšenie ratingu predmetného dlhového nástroja (tzv. „emisného ratingu“) o jeden stupeň oproti ratingu emitenta (52). Komisia preto musí stanoviť stratu v prípade zlyhania (53) (ďalej len „LGD“) príslušných akcionárskych úverov. |
| --- | --- |

(263)

Ak by sa predmetné akcionárske úvery mohli považovať za vo vysokej miere zabezpečené kolaterálom, trhový postup by si v takýchto prípadoch vyžadoval zvýšenie ratingu predmetného dlhového nástroja (tzv. „emisného ratingu“) o jeden stupeň oproti ratingu emitenta (52). Komisia preto musí stanoviť stratu v prípade zlyhania (53) (ďalej len „LGD“) príslušných akcionárskych úverov.

| (264) | Keďže úvery mali byť len mechanizmom krátkodobého preklenovacieho financovania, neboli zabezpečené kolaterálom. Nemecko však tvrdilo, že LGD by mala byť minimálne nižšia ako 30 %, pretože hodnota aktív FLH ([...] miliónov EUR v roku 2010), ktoré nie sú založené, prevyšuje hodnotu pasív ([...] mil. EUR v roku 2010). |
| --- | --- |

(264)

Keďže úvery mali byť len mechanizmom krátkodobého preklenovacieho financovania, neboli zabezpečené kolaterálom. Nemecko však tvrdilo, že LGD by mala byť minimálne nižšia ako 30 %, pretože hodnota aktív FLH ([...] miliónov EUR v roku 2010), ktoré nie sú založené, prevyšuje hodnotu pasív ([...] mil. EUR v roku 2010).

| (265) | V tejto súvislosti Komisia konštatuje, že účtovná hodnota aktív nie je dostatočná na odhadnutie likvidačnej hodnoty v prípade platobnej neschopnosti alebo konkurzu letiska. V dokumente, ktorý zverejnil Bazilejský výbor pre bankový dohľad v júni 2006, sa odporúča vziať do úvahy hodnotu LGD pre prednostné pohľadávky voči podnikateľským subjektom, ktoré nie sú zabezpečené uznaným kolaterálom, na úrovni okolo 45 % (54). Preto podľa oznámenia z roku 2008 o referenčných sadzbách, predmetné akcionárske úvery majú „bežnú“ úroveň zabezpečenia kolaterálom, pričom LGD sa nachádza v strednej kategórii (30 % < LGD < 60 %). |
| --- | --- |

(265)

V tejto súvislosti Komisia konštatuje, že účtovná hodnota aktív nie je dostatočná na odhadnutie likvidačnej hodnoty v prípade platobnej neschopnosti alebo konkurzu letiska. V dokumente, ktorý zverejnil Bazilejský výbor pre bankový dohľad v júni 2006, sa odporúča vziať do úvahy hodnotu LGD pre prednostné pohľadávky voči podnikateľským subjektom, ktoré nie sú zabezpečené uznaným kolaterálom, na úrovni okolo 45 % (54). Preto podľa oznámenia z roku 2008 o referenčných sadzbách, predmetné akcionárske úvery majú „bežnú“ úroveň zabezpečenia kolaterálom, pričom LGD sa nachádza v strednej kategórii (30 % < LGD < 60 %).

| (266) | Komisia sa preto domnieva, že úroveň kolaterizácie nie je dostatočná na to, aby umožnila zvýšenie ratingu podniku o jeden stupeň. |
| --- | --- |

(266)

Komisia sa preto domnieva, že úroveň kolaterizácie nie je dostatočná na to, aby umožnila zvýšenie ratingu podniku o jeden stupeň.

Referenčné porovnanie podmienok akcionárskych úverov FLH s trhovými proxy hodnotami na základe rozpätí pre swapy na kreditné zlyhanie (CDS):

| (267) | Pri zisťovaní, či boli akcionárske úvery FLH poskytnuté za trhových podmienok, Komisia pristúpila k referenčnému porovnaniu s trhovými proxy hodnotami na základe rozpätí pre swapy na kreditné zlyhanie (CDS). |
| --- | --- |

(267)

Pri zisťovaní, či boli akcionárske úvery FLH poskytnuté za trhových podmienok, Komisia pristúpila k referenčnému porovnaniu s trhovými proxy hodnotami na základe rozpätí pre swapy na kreditné zlyhanie (CDS).

| (268) | V súlade s metodikou, ktorá je základom oznámenia z roku 2008 o referenčných sadzbách, Komisia zastáva názor, že úrokové sadzby úverov možno považovať za sadzby v súlade s trhovými podmienkami, keď sa úvery oceňujú pri sadzbe rovnajúcej sa referenčnej sadzbe alebo vyššej ako referenčná sadzba, ktorá je definovaná nasledujúcim vzorcom:
  Referenčná sadzba = základná sadzba + riziková marža + poplatok |
| --- | --- |

(268)

V súlade s metodikou, ktorá je základom oznámenia z roku 2008 o referenčných sadzbách, Komisia zastáva názor, že úrokové sadzby úverov možno považovať za sadzby v súlade s trhovými podmienkami, keď sa úvery oceňujú pri sadzbe rovnajúcej sa referenčnej sadzbe alebo vyššej ako referenčná sadzba, ktorá je definovaná nasledujúcim vzorcom:

Referenčná sadzba = základná sadzba + riziková marža + poplatok

| (269) | Základná sadzba predstavuje náklady bánk na poskytovanie likvidity (náklady na financovanie). V prípade financovania s pevne stanovenou úrokovou sadzbou (teda ak je úroková sadzba úveru fixná počas celého trvania úveru), je vhodné stanoviť základnú sadzbu na základe swapových sadzieb (55), ktorých splatnosť a mena zodpovedajú splatnosti a mene dlhu. Riziková marža je kompenzáciou pre veriteľa za riziká spojené so špecifickým dlhovým financovaním, najmä za úverové riziko. Riziková marža môže byť odvodená z vhodnej vzorky rozpätí CDS (56), ktoré sa týkajú referenčných subjektov (ako napríklad podnikové dlhopisy) s podobným ratingom ako úvery pre FLH. Nakoniec sa zdá vhodné pridať 10 – 20 bázických bodov ako aproximáciu bankových poplatkov, ktoré musia spoločnosti zvyčajne zaplatiť (57). |
| --- | --- |

(269)

Základná sadzba predstavuje náklady bánk na poskytovanie likvidity (náklady na financovanie). V prípade financovania s pevne stanovenou úrokovou sadzbou (teda ak je úroková sadzba úveru fixná počas celého trvania úveru), je vhodné stanoviť základnú sadzbu na základe swapových sadzieb (55), ktorých splatnosť a mena zodpovedajú splatnosti a mene dlhu. Riziková marža je kompenzáciou pre veriteľa za riziká spojené so špecifickým dlhovým financovaním, najmä za úverové riziko. Riziková marža môže byť odvodená z vhodnej vzorky rozpätí CDS (56), ktoré sa týkajú referenčných subjektov (ako napríklad podnikové dlhopisy) s podobným ratingom ako úvery pre FLH. Nakoniec sa zdá vhodné pridať 10 – 20 bázických bodov ako aproximáciu bankových poplatkov, ktoré musia spoločnosti zvyčajne zaplatiť (57).

| (270) | Komisia sa domnieva, že posudzované opatrenia financovania nepredstavujú typický úver. Na účely tohto posúdenia sa predpokladá, že úvery sa poskytujú ako revolvingové úvery, ktoré sa obnovujú každý rok s novými úrokovými sadzbami. V dôsledku toho sa usudzuje, že splatnosť je jeden rok. |
| --- | --- |

(270)

Komisia sa domnieva, že posudzované opatrenia financovania nepredstavujú typický úver. Na účely tohto posúdenia sa predpokladá, že úvery sa poskytujú ako revolvingové úvery, ktoré sa obnovujú každý rok s novými úrokovými sadzbami. V dôsledku toho sa usudzuje, že splatnosť je jeden rok.

| (271) | Úvery sa poskytujú pri pohyblivej základnej úrokovej sadzbe, pričom 1-ročný EURIBOR predstavuje referenčnú sadzbu. Riziko možno posúdiť na základe vzorky rozpätia CDS pre každý príslušný časový bod. V tabuľke 7 je zhrnutý počet pripomienok (od spoločností s ratingom FLH zo všetkých odvetví okrem finančných inštitúcií a vlád) a príslušné rozpätia CDS.

  Tabuľka 7


  Prehľad pripomienok spoločností s ratingom FLH











  Dátum | Rating | Počet pripomienok | Kvartil 1 (bázické body) | Kvartil 2 (bázické body) | Kvartil 3 (bázické body) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 13.12.2006 | [...] | 34 | 4 | 5 | 7 |
| 1.1.2008 | [...] | 4 | 10 | 12 | 22 |
| 1.1.2009 | [...] | 15 | 73 | 107 | 141 |
| 1.1.2010 | [...] | 16 | 16 | 19 | 24 |
| 1.1.2011 | [...] | 18 | 12 | 17 | 21 |
| 1.1.2012 | [...] | 21 | 15 | 20 | 39 |

(271)

Úvery sa poskytujú pri pohyblivej základnej úrokovej sadzbe, pričom 1-ročný EURIBOR predstavuje referenčnú sadzbu. Riziko možno posúdiť na základe vzorky rozpätia CDS pre každý príslušný časový bod. V tabuľke 7 je zhrnutý počet pripomienok (od spoločností s ratingom FLH zo všetkých odvetví okrem finančných inštitúcií a vlád) a príslušné rozpätia CDS.

Tabuľka 7

Prehľad pripomienok spoločností s ratingom FLH

Dátum

Rating

Počet pripomienok

Kvartil 1 (bázické body)

Kvartil 2 (bázické body)

Kvartil 3 (bázické body)

13.12.2006

[...]

34

4

5

7

1.1.2008

[...]

4

10

12

22

1.1.2009

[...]

15

73

107

141

1.1.2010

[...]

16

16

19

24

1.1.2011

[...]

18

12

17

21

1.1.2012

[...]

21

15

20

39

| (272) | Riziková marža referenčnej sadzby je stanovená na základe vážených priemerných rozpätí CDS v 2. kvartile (pozri tabuľku 7). |
| --- | --- |

(272)

Riziková marža referenčnej sadzby je stanovená na základe vážených priemerných rozpätí CDS v 2. kvartile (pozri tabuľku 7).

| (273) | V tabuľke 8 sa porovnáva skutočná úroková sadzba, ktorá sa účtuje za posudzované akcionárske úvery, a referenčná sadzba.

  Tabuľka 8


  Porovnávací prehľad skutočnej a referenčnej sadzby FLH














  Dátum | Skutočná úroková sadzba (%) | Referenčná sadzba (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Základná sadzba | Riziková marža | Poplatok | Súčet | Základná sadzba | Riziková marža | Poplatok | Súčet |
| 13.12.2006 | 3,90 | [...] | 0 | [...] | 3,90 | [...] | [...] | [...] |
| 1.1.2008 | 4,73 | [...] | 0 | [...] | 4,73 | [...] | [...] | [...] |
| 1.1.2009 | 3,03 | [...] | 0 | [...] | 3,03 | [...] | [...] | [...] |
| 1.1.2010 | 1,25 | [...] | 0 | [...] | 1,25 | [...] | [...] | [...] |
| 1.1.2011 | 1,50 | [...] | 0 | [...] | 1,50 | [...] | [...] | [...] |
| 1.1.2012 | 1,94 | [...] | 0 | [...] | 1,94 | [...] | [...] | [...] |

(273)

V tabuľke 8 sa porovnáva skutočná úroková sadzba, ktorá sa účtuje za posudzované akcionárske úvery, a referenčná sadzba.

Tabuľka 8

Porovnávací prehľad skutočnej a referenčnej sadzby FLH

Dátum

Skutočná úroková sadzba (%)

Referenčná sadzba (%)

Základná sadzba

Riziková marža

Poplatok

Súčet

Základná sadzba

Riziková marža

Poplatok

Súčet

13.12.2006

3,90

[...]

0

[...]

3,90

[...]

[...]

[...]

1.1.2008

4,73

[...]

0

[...]

4,73

[...]

[...]

[...]

1.1.2009

3,03

[...]

0

[...]

3,03

[...]

[...]

[...]

1.1.2010

1,25

[...]

0

[...]

1,25

[...]

[...]

[...]

1.1.2011

1,50

[...]

0

[...]

1,50

[...]

[...]

[...]

1.1.2012

1,94

[...]

0

[...]

1,94

[...]

[...]

[...]

| (274) | Podľa trhovej praxe referenčná sadzba stanovená na základe rozpätia CDS musí zohľadňovať bankový poplatok vo výške približne [...] bázických bodov (58). S cieľom stanoviť konzervatívny odhad sa v danom prípade pridá bankový poplatok vo výške [...] bázických bodov. |
| --- | --- |

(274)

Podľa trhovej praxe referenčná sadzba stanovená na základe rozpätia CDS musí zohľadňovať bankový poplatok vo výške približne [...] bázických bodov (58). S cieľom stanoviť konzervatívny odhad sa v danom prípade pridá bankový poplatok vo výške [...] bázických bodov.

| (275) | Komisia sa domnieva, že výsledky uvedené v tabuľke 8 naznačujú, že úvery boli skutočne poskytnuté za trhových podmienok. V tejto súvislosti Komisia konštatuje, že počas všetkých rokov s výnimkou roku 2009 bola skutočná sadzba FLH vyššia ako referenčná sadzba. Nižšia skutočná úroková sadzba v roku 2009 sa však kompenzuje vyššími sadzbami v rokoch 2010 až 2012 na akcionárske úvery väčších objemov. |
| --- | --- |

(275)

Komisia sa domnieva, že výsledky uvedené v tabuľke 8 naznačujú, že úvery boli skutočne poskytnuté za trhových podmienok. V tejto súvislosti Komisia konštatuje, že počas všetkých rokov s výnimkou roku 2009 bola skutočná sadzba FLH vyššia ako referenčná sadzba. Nižšia skutočná úroková sadzba v roku 2009 sa však kompenzuje vyššími sadzbami v rokoch 2010 až 2012 na akcionárske úvery väčších objemov.

| (276) | Okrem toho Komisia konštatuje, že tieto výsledky boli potvrdené aj prostredníctvom referenčného porovnávania úverov, ktoré Nemecko uviedlo v oddieloch 3.3.1 a 3.3.2. |
| --- | --- |

(276)

Okrem toho Komisia konštatuje, že tieto výsledky boli potvrdené aj prostredníctvom referenčného porovnávania úverov, ktoré Nemecko uviedlo v oddieloch 3.3.1 a 3.3.2.

6.2.3.   Záver

| (277) | Vzhľadom na odôvodnenia uvedené v oddiele 6.2.1 a 6.2.2 sa Komisia domnieva, že akcionárske úvery FLH boli poskytnuté za trhových podmienok, a teda nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(277)

Vzhľadom na odôvodnenia uvedené v oddiele 6.2.1 a 6.2.2 sa Komisia domnieva, že akcionárske úvery FLH boli poskytnuté za trhových podmienok, a teda nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

6.3.   KAPITÁLOVÉ INJEKCIE V PROSPECH FLH A ICH CHARAKTER POMOCI

6.3.1.   Štátne prostriedky a pripísateľnosť štátu

| (278) | Na to, aby išlo o štátnu pomoc, musia byť predmetné opatrenia financované zo štátnych zdrojov a rozhodnutie o udelení opatrenia musí byť pripísateľné štátu. |
| --- | --- |

(278)

Na to, aby išlo o štátnu pomoc, musia byť predmetné opatrenia financované zo štátnych zdrojov a rozhodnutie o udelení opatrenia musí byť pripísateľné štátu.

| (279) | Pojem štátna pomoc sa vzťahuje na akúkoľvek výhodu poskytnutú prostredníctvom štátnych prostriedkov samotným štátom alebo akýmkoľvek sprostredkovateľským orgánom konajúcim na základe právomocí, ktoré mu boli zverené (59). Prostriedky miestnych orgánov sú na účely uplatňovania článku 107 ods. 1 zmluvy štátne prostriedky (60). |
| --- | --- |

(279)

Pojem štátna pomoc sa vzťahuje na akúkoľvek výhodu poskytnutú prostredníctvom štátnych prostriedkov samotným štátom alebo akýmkoľvek sprostredkovateľským orgánom konajúcim na základe právomocí, ktoré mu boli zverené (59). Prostriedky miestnych orgánov sú na účely uplatňovania článku 107 ods. 1 zmluvy štátne prostriedky (60).

| (280) | Súdny dvor takisto rozhodol, že z hľadiska toho, či sa opatrenie považuje za štátnu pomoc, je nepodstatné, či ho poskytuje priamo štát alebo verejné či súkromné orgány, ktoré štát poveril spravovaním opatrení (61). |
| --- | --- |

(280)

Súdny dvor takisto rozhodol, že z hľadiska toho, či sa opatrenie považuje za štátnu pomoc, je nepodstatné, či ho poskytuje priamo štát alebo verejné či súkromné orgány, ktoré štát poveril spravovaním opatrení (61).

| (281) | V tomto prípade budú príslušné opatrenia, konkrétne kapitálové injekcie v prospech FLH, poskytnuté čiastočne priamo z rozpočtu miestnych orgánov (spolkovej krajiny Sasko-Anhaltsko, Slobodného štátu Sasko a príslušných miest a obcí) a čiastočne prostredníctvom finančných prostriedkov poskytnutých z rozpočtu miestnych orgánov, ktoré budú prideľované spoločnosti FLH prostredníctvom spoločnosti MFAG ako sprostredkovateľského orgánu. Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že finančné prostriedky pridelené prostredníctvom MFAG boli miestnymi orgánmi presmerované do spoločnosti FLH. |
| --- | --- |

(281)

V tomto prípade budú príslušné opatrenia, konkrétne kapitálové injekcie v prospech FLH, poskytnuté čiastočne priamo z rozpočtu miestnych orgánov (spolkovej krajiny Sasko-Anhaltsko, Slobodného štátu Sasko a príslušných miest a obcí) a čiastočne prostredníctvom finančných prostriedkov poskytnutých z rozpočtu miestnych orgánov, ktoré budú prideľované spoločnosti FLH prostredníctvom spoločnosti MFAG ako sprostredkovateľského orgánu. Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že finančné prostriedky pridelené prostredníctvom MFAG boli miestnymi orgánmi presmerované do spoločnosti FLH.

| (282) | Preto v rozhodujúcich obdobiach štát vykonával priamu alebo nepriamu kontrolu posudzovaných zdrojov. Komisia sa preto domnieva, že príslušné opatrenia sú financované zo štátnych zdrojov. Rozhodnutie o poskytnutí týchto štátnych prostriedkov treba takisto pripísať orgánom verejnej správy, keďže verejnoprávny akcionár FLH súhlasil s poskytnutím kapitálovej injekcie. |
| --- | --- |

(282)

Preto v rozhodujúcich obdobiach štát vykonával priamu alebo nepriamu kontrolu posudzovaných zdrojov. Komisia sa preto domnieva, že príslušné opatrenia sú financované zo štátnych zdrojov. Rozhodnutie o poskytnutí týchto štátnych prostriedkov treba takisto pripísať orgánom verejnej správy, keďže verejnoprávny akcionár FLH súhlasil s poskytnutím kapitálovej injekcie.

6.3.2.   Hospodárska výhoda

| (283) | Výhodou v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy je každá hospodárska výhoda, ktorú by podnik nezískal za bežných trhových podmienok, teda bez zásahu štátu (62). Relevantný je len vplyv opatrenia na podnik, nie príčina ani cieľ zásahu štátu (63). O výhodu ide vždy, keď sa v dôsledku zásahu štátu zlepší finančná situácia podniku. |
| --- | --- |

(283)

Výhodou v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy je každá hospodárska výhoda, ktorú by podnik nezískal za bežných trhových podmienok, teda bez zásahu štátu (62). Relevantný je len vplyv opatrenia na podnik, nie príčina ani cieľ zásahu štátu (63). O výhodu ide vždy, keď sa v dôsledku zásahu štátu zlepší finančná situácia podniku.

| (284) | Komisia ďalej pripomína, že „kapitál, ktorý štát priamo alebo nepriamo poskytol podniku za okolností, ktoré zodpovedajú bežným trhovým podmienkam, sa nemôže považovať za štátnu pomoc“ (64). V tomto prípade s cieľom určiť, či sa verejným financovaním letiska Lipsko/Halle poskytuje spoločnosti FLH výhoda, ktorú by za bežných trhových podmienok nezískala, musí Komisia porovnať správanie verejných orgánov, ktoré poskytujú priame investičné subvencie a kapitálové injekcie, so správaním subjektu v trhovom hospodárstve, ktorý sa riadi perspektívou ziskovosti v dlhodobom horizonte (65). |
| --- | --- |

(284)

Komisia ďalej pripomína, že „kapitál, ktorý štát priamo alebo nepriamo poskytol podniku za okolností, ktoré zodpovedajú bežným trhovým podmienkam, sa nemôže považovať za štátnu pomoc“ (64). V tomto prípade s cieľom určiť, či sa verejným financovaním letiska Lipsko/Halle poskytuje spoločnosti FLH výhoda, ktorú by za bežných trhových podmienok nezískala, musí Komisia porovnať správanie verejných orgánov, ktoré poskytujú priame investičné subvencie a kapitálové injekcie, so správaním subjektu v trhovom hospodárstve, ktorý sa riadi perspektívou ziskovosti v dlhodobom horizonte (65).

| (285) | Z posúdenia by sa mali vylúčiť akékoľvek pozitívne dôsledky na hospodárstvo regiónu, v ktorom sa letisko nachádza, keďže Súdny dvor objasnil, že rozhodujúcou otázkou na uplatnenie kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve je, či by „za podobných okolností súkromný akcionár, s ohľadom na predvídateľnosť získania výnosu a odhliadnuc od všetkých sociálnych, regionálno-politických a sektorálnych faktorov, upísal príslušný kapitál“ (66). |
| --- | --- |

(285)

Z posúdenia by sa mali vylúčiť akékoľvek pozitívne dôsledky na hospodárstvo regiónu, v ktorom sa letisko nachádza, keďže Súdny dvor objasnil, že rozhodujúcou otázkou na uplatnenie kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve je, či by „za podobných okolností súkromný akcionár, s ohľadom na predvídateľnosť získania výnosu a odhliadnuc od všetkých sociálnych, regionálno-politických a sektorálnych faktorov, upísal príslušný kapitál“ (66).

| (286) | Súdny dvor v rozsudku vo veci Stardust Marine uviedol, že „[...] s cieľom preskúmať, či štát prijal alebo neprijal správanie obozretného investora konajúceho v trhovom hospodárstve, je potrebné preniesť sa do kontextu obdobia, počas ktorého sa prijali opatrenia finančnej pomoci s cieľom posúdiť ekonomickú racionálnosť správania štátu, a teda zdržať sa akéhokoľvek hodnotenia založeného na neskoršej situácii“ (67). |
| --- | --- |

(286)

Súdny dvor v rozsudku vo veci Stardust Marine uviedol, že „[...] s cieľom preskúmať, či štát prijal alebo neprijal správanie obozretného investora konajúceho v trhovom hospodárstve, je potrebné preniesť sa do kontextu obdobia, počas ktorého sa prijali opatrenia finančnej pomoci s cieľom posúdiť ekonomickú racionálnosť správania štátu, a teda zdržať sa akéhokoľvek hodnotenia založeného na neskoršej situácii“ (67).

| (287) | Okrem toho Súdny dvor vyhlásil vo veci EDF, že „[...] na druhej strane ekonomické posúdenia vykonané po poskytnutí uvedenej výhody, retrospektívne konštatovanie efektívnej rentability investície vykonanej dotknutým členským štátom alebo neskoršie odôvodnenia výberu naozaj prijatého postupu nemôžu postačovať na preukázanie, že tento členský štát prijal predtým alebo súbežne s poskytnutím ekonomickej výhody takéto rozhodnutie ako akcionár“ (68). |
| --- | --- |

(287)

Okrem toho Súdny dvor vyhlásil vo veci EDF, že „[...] na druhej strane ekonomické posúdenia vykonané po poskytnutí uvedenej výhody, retrospektívne konštatovanie efektívnej rentability investície vykonanej dotknutým členským štátom alebo neskoršie odôvodnenia výberu naozaj prijatého postupu nemôžu postačovať na preukázanie, že tento členský štát prijal predtým alebo súbežne s poskytnutím ekonomickej výhody takéto rozhodnutie ako akcionár“ (68).

| (288) | Na účely uplatnenia kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve Komisia musí vziať do úvahy obdobie, keď boli prijaté jednotlivé rozhodnutia poskytnúť verejné finančné prostriedky spoločnosti FLH. Komisia musí svoje posúdenie založiť aj na informáciách a predpokladoch, ktoré mali príslušné miestne orgány k dispozícii v čase, keď sa prijalo rozhodnutie o kapitálových injekciách. |
| --- | --- |

(288)

Na účely uplatnenia kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve Komisia musí vziať do úvahy obdobie, keď boli prijaté jednotlivé rozhodnutia poskytnúť verejné finančné prostriedky spoločnosti FLH. Komisia musí svoje posúdenie založiť aj na informáciách a predpokladoch, ktoré mali príslušné miestne orgány k dispozícii v čase, keď sa prijalo rozhodnutie o kapitálových injekciách.

| (289) | Nemecko zdôraznilo aj to, že infraštruktúra je potrebná na tvorbu pracovných miest (5 106 pracovných miest priamo závisí od letiska). Komisia však poznamenáva, že pri uplatňovaní kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve sa nemôžu zohľadňovať sociálne a regionálne faktory. |
| --- | --- |

(289)

Nemecko zdôraznilo aj to, že infraštruktúra je potrebná na tvorbu pracovných miest (5 106 pracovných miest priamo závisí od letiska). Komisia však poznamenáva, že pri uplatňovaní kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve sa nemôžu zohľadňovať sociálne a regionálne faktory.

| (290) | V tomto konkrétnom prípade, ktorý sa týka infraštruktúry a investícií do infraštruktúry, Nemecko spochybňuje uplatniteľnosť kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(290)

V tomto konkrétnom prípade, ktorý sa týka infraštruktúry a investícií do infraštruktúry, Nemecko spochybňuje uplatniteľnosť kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve.

| (291) | Nemecko tvrdilo, že kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve nemožno uplatňovať na dopravnú infraštruktúru, pretože neexistujú porovnateľní súkromní investori. Podľa Nemecka súkromní investori nemajú žiadny záujem o letiská, najmä ak sú potrebné veľké investície. V tejto súvislosti Nemecko vyhlásilo, že by to znamenalo, že investície, ktoré by súkromní prevádzkovatelia nevykonali, by automaticky spadali mimo rozsahu pôsobnosti pravidiel štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(291)

Nemecko tvrdilo, že kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve nemožno uplatňovať na dopravnú infraštruktúru, pretože neexistujú porovnateľní súkromní investori. Podľa Nemecka súkromní investori nemajú žiadny záujem o letiská, najmä ak sú potrebné veľké investície. V tejto súvislosti Nemecko vyhlásilo, že by to znamenalo, že investície, ktoré by súkromní prevádzkovatelia nevykonali, by automaticky spadali mimo rozsahu pôsobnosti pravidiel štátnej pomoci.

| (292) | Komisia nemôže súhlasiť s týmto názorom Nemecka. Kritérium subjektu v trhovom hospodárstve nemožno vylúčiť len preto, že by súkromný sektor nebol zapojený do financovania letiskovej infraštruktúry. Hospodársky zložitá situácia nezbavuje verejného investora povinnosti konať tak rozumne, ako by konal súkromný investor v rovnakej situácii. V tejto súvislosti Komisia poznamenáva, že judikatúra Súdneho dvora Európskej únie objasnila, že investícia do hospodárskych činností, ktoré by nevykonali súkromní investori pôsobiaci v trhovom hospodárstve, má prvky štátnej pomoci (69). |
| --- | --- |

(292)

Komisia nemôže súhlasiť s týmto názorom Nemecka. Kritérium subjektu v trhovom hospodárstve nemožno vylúčiť len preto, že by súkromný sektor nebol zapojený do financovania letiskovej infraštruktúry. Hospodársky zložitá situácia nezbavuje verejného investora povinnosti konať tak rozumne, ako by konal súkromný investor v rovnakej situácii. V tejto súvislosti Komisia poznamenáva, že judikatúra Súdneho dvora Európskej únie objasnila, že investícia do hospodárskych činností, ktoré by nevykonali súkromní investori pôsobiaci v trhovom hospodárstve, má prvky štátnej pomoci (69).

| (293) | Nemecko sa nedomnieva, že akcionári FLH konali ako subjekty v trhovom hospodárstve tým, že sa rozhodli zvýšiť vlastný kapitál letiska a previesť akcionárske úvery na vlastný kapitál. Komisia konštatuje, že Nemecko uviedlo, že zvýšenie kapitálu prebehlo bez akéhokoľvek základného podnikateľského plánu a bez posúdenia ziskovosti opatrení z dlhodobého hľadiska. |
| --- | --- |

(293)

Nemecko sa nedomnieva, že akcionári FLH konali ako subjekty v trhovom hospodárstve tým, že sa rozhodli zvýšiť vlastný kapitál letiska a previesť akcionárske úvery na vlastný kapitál. Komisia konštatuje, že Nemecko uviedlo, že zvýšenie kapitálu prebehlo bez akéhokoľvek základného podnikateľského plánu a bez posúdenia ziskovosti opatrení z dlhodobého hľadiska.

| (294) | Napriek podstatným a značným pochybnostiam týkajúcim sa projektu, ako je napríklad dlhodobý charakter investičného projektu (približne 50 rokov) sa nevypracoval ani ex ante podnikateľský plán, ani analýza citlivosti týkajúca sa akýchkoľvek príslušných predpokladov ziskovosti. To nie je v súlade s druhom analýzy, ktorú by vykonal obozretný investor v súvislosti s projektom takéhoto rozsahu. |
| --- | --- |

(294)

Napriek podstatným a značným pochybnostiam týkajúcim sa projektu, ako je napríklad dlhodobý charakter investičného projektu (približne 50 rokov) sa nevypracoval ani ex ante podnikateľský plán, ani analýza citlivosti týkajúca sa akýchkoľvek príslušných predpokladov ziskovosti. To nie je v súlade s druhom analýzy, ktorú by vykonal obozretný investor v súvislosti s projektom takéhoto rozsahu.

| (295) | Na základe toho Komisia konštatuje, že kapitálové injekcie zo strany verejných akcionárov a spoločnosti MFAG v prospech spoločnosti FLH predstavujú hospodársku výhodu (v rozsahu, v ktorom investičné subvencie neboli spojené výlučne s činnosťami, ktoré patria do pôsobnosti verejnej politiky, ako je uvedené v oddiele 6.1.2). |
| --- | --- |

(295)

Na základe toho Komisia konštatuje, že kapitálové injekcie zo strany verejných akcionárov a spoločnosti MFAG v prospech spoločnosti FLH predstavujú hospodársku výhodu (v rozsahu, v ktorom investičné subvencie neboli spojené výlučne s činnosťami, ktoré patria do pôsobnosti verejnej politiky, ako je uvedené v oddiele 6.1.2).

6.3.3.   Selektivita

| (296) | Na to, aby sa na opatrenie štátu vzťahoval článok 107 ods. 1 zmluvy, musí toto opatrenie zvýhodňovať „určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru“. Preto sa pojem štátnej pomoci vzťahuje len na tie opatrenia zvýhodňujúce podniky, ktoré selektívnym spôsobom poskytujú určitú výhodu. |
| --- | --- |

(296)

Na to, aby sa na opatrenie štátu vzťahoval článok 107 ods. 1 zmluvy, musí toto opatrenie zvýhodňovať „určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru“. Preto sa pojem štátnej pomoci vzťahuje len na tie opatrenia zvýhodňujúce podniky, ktoré selektívnym spôsobom poskytujú určitú výhodu.

| (297) | V uvedenom prípade má z kapitálových injekcií prospech len FLH. Z toho vyplýva, že opatrenie je selektívne v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(297)

V uvedenom prípade má z kapitálových injekcií prospech len FLH. Z toho vyplýva, že opatrenie je selektívne v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

6.3.4.   Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

| (298) | Ak sa prostredníctvom pomoci poskytnutej zo strany členského štátu posilní postavenie podniku v porovnaní s inými podnikmi, s ktorými súťaží pri obchodovaní v rámci vnútorného trhu, tieto iné podniky sa musia považovať za podniky ovplyvnené touto pomocou (70). Hospodárska výhoda, ktorá sa prostredníctvom kapitálových injekcií poskytuje prevádzkovateľovi letiska, posilňuje jeho ekonomické postavenie, keďže prevádzkovateľ letiska bude môcť založiť svoj podnik bez toho, aby niesol súvisiace investičné náklady. |
| --- | --- |

(298)

Ak sa prostredníctvom pomoci poskytnutej zo strany členského štátu posilní postavenie podniku v porovnaní s inými podnikmi, s ktorými súťaží pri obchodovaní v rámci vnútorného trhu, tieto iné podniky sa musia považovať za podniky ovplyvnené touto pomocou (70). Hospodárska výhoda, ktorá sa prostredníctvom kapitálových injekcií poskytuje prevádzkovateľovi letiska, posilňuje jeho ekonomické postavenie, keďže prevádzkovateľ letiska bude môcť založiť svoj podnik bez toho, aby niesol súvisiace investičné náklady.

| (299) | Ako už bolo uvedené v oddiele 6.1.1, prevádzkovanie letiska je hospodárskou činnosťou. Hospodárska súťaž prebieha na jednej strane medzi letiskami, ktoré chcú pritiahnuť letecké spoločnosti a príslušnú leteckú premávku (osobnú a nákladnú), a na druhej strane medzi prevádzkovateľmi letísk, ktorí môžu medzi sebou súťažiť o to, komu bude zverená prevádzka daného letiska. Okrem toho Komisia zdôrazňuje, že najmä pokiaľ ide o nákladných dopravcov, špecializované letecké nákladné spoločnosti, ako aj osobné letecké spoločnosti a prevádzkovateľov charterových letov, letiská, ktoré sa nenachádzajú v tých istých spádových oblastiach a v rôznych členských štátoch si takisto môžu navzájom konkurovať s cieľom prilákať tieto letecké spoločnosti. |
| --- | --- |

(299)

Ako už bolo uvedené v oddiele 6.1.1, prevádzkovanie letiska je hospodárskou činnosťou. Hospodárska súťaž prebieha na jednej strane medzi letiskami, ktoré chcú pritiahnuť letecké spoločnosti a príslušnú leteckú premávku (osobnú a nákladnú), a na druhej strane medzi prevádzkovateľmi letísk, ktorí môžu medzi sebou súťažiť o to, komu bude zverená prevádzka daného letiska. Okrem toho Komisia zdôrazňuje, že najmä pokiaľ ide o nákladných dopravcov, špecializované letecké nákladné spoločnosti, ako aj osobné letecké spoločnosti a prevádzkovateľov charterových letov, letiská, ktoré sa nenachádzajú v tých istých spádových oblastiach a v rôznych členských štátoch si takisto môžu navzájom konkurovať s cieľom prilákať tieto letecké spoločnosti.

| (300) | Všeobecné súdy potvrdili, že letisko Lipsko/Halle konkuruje letiskám v iných členských štátoch, najmä letiskám Brusel (Belgicko) a Vatry (Francúzsko), predovšetkým pokiaľ ide o nákladné lety (71). Okrem toho letiskom Lipsko/Halle v súčasnosti prechádza približne 890 000 ton leteckého nákladu a je druhým najväčším nákladným letiskom v Nemecku. |
| --- | --- |

(300)

Všeobecné súdy potvrdili, že letisko Lipsko/Halle konkuruje letiskám v iných členských štátoch, najmä letiskám Brusel (Belgicko) a Vatry (Francúzsko), predovšetkým pokiaľ ide o nákladné lety (71). Okrem toho letiskom Lipsko/Halle v súčasnosti prechádza približne 890 000 ton leteckého nákladu a je druhým najväčším nákladným letiskom v Nemecku.

| (301) | Nemecko vyhlásilo, že hospodárska súťaž medzi letiskom Lipsko/Halle a inými nemeckými leteckými nákladnými letiskami bola obmedzená, keďže hlavné strediská nemeckej leteckej nákladnej dopravy (Frankfurt nad Mohanom, Mníchov a Kolín/Bonn), ktoré konkurujú danému letisku, mali nedostatočné kapacity alebo obmedzenia nočných letov. |
| --- | --- |

(301)

Nemecko vyhlásilo, že hospodárska súťaž medzi letiskom Lipsko/Halle a inými nemeckými leteckými nákladnými letiskami bola obmedzená, keďže hlavné strediská nemeckej leteckej nákladnej dopravy (Frankfurt nad Mohanom, Mníchov a Kolín/Bonn), ktoré konkurujú danému letisku, mali nedostatočné kapacity alebo obmedzenia nočných letov.

| (302) | Podľa Nemecka takisto nedošlo ku konkurenčnému prekrývaniu s inými európskymi nákladnými letiskami, najmä s letiskami Brusel a Vatry. Pokiaľ ide o letisko Vatry, Nemecko uviedlo, že letisko Vatry je veľmi malé a že v roku 2010 bol objem nákladnej leteckej dopravy na letisku Lipsko/Halle 80-násobne väčší v porovnaní s objemom nákladnej leteckej dopravy na letisku Vatry. Pokiaľ ide o letisko Brusel, Nemecko tvrdilo, že zatiaľ čo letisko Lipsko/Halle za posledné roky zaznamenalo nárast objemu nákladu, letisko Brusel v tom istom období zaznamenalo pokles. Okrem toho boli podľa Nemecka na letisku Brusel výrazne obmedzené nočné lety, a preto bola konkurencia obmedzená. |
| --- | --- |

(302)

Podľa Nemecka takisto nedošlo ku konkurenčnému prekrývaniu s inými európskymi nákladnými letiskami, najmä s letiskami Brusel a Vatry. Pokiaľ ide o letisko Vatry, Nemecko uviedlo, že letisko Vatry je veľmi malé a že v roku 2010 bol objem nákladnej leteckej dopravy na letisku Lipsko/Halle 80-násobne väčší v porovnaní s objemom nákladnej leteckej dopravy na letisku Vatry. Pokiaľ ide o letisko Brusel, Nemecko tvrdilo, že zatiaľ čo letisko Lipsko/Halle za posledné roky zaznamenalo nárast objemu nákladu, letisko Brusel v tom istom období zaznamenalo pokles. Okrem toho boli podľa Nemecka na letisku Brusel výrazne obmedzené nočné lety, a preto bola konkurencia obmedzená.

| (303) | Na základe vyhlásení tretích strán Komisia poznamenáva, že letisko Lipsko/Halle využívajú rôzni medzinárodní nákladní leteckí dopravcovia, ako je spoločnosť Wirtschaftsallianz v rámci projektu SALIS, Jade Cargo, Volga-Dnepr Group, Baring atď. Okrem toho je letisko Lipsko/Halle európskym strediskom spoločnosti DHL. Oznámené opatrenia v oblasti infraštruktúry zahŕňajú ďalšie rozšírenie letiskovej infraštruktúry v snahe zabezpečiť obsluhu väčších lietadiel bez akýchkoľvek obmedzení maximálnej vzletovej hmotnosti. V tejto súvislosti Komisia ďalej poznamenáva, že letisko prevádzkuje dve vzletové a pristávacie dráhy (južnú a severnú vzletovú a pristávaciu dráhu s dĺžkou 3 600 metrov). |
| --- | --- |

(303)

Na základe vyhlásení tretích strán Komisia poznamenáva, že letisko Lipsko/Halle využívajú rôzni medzinárodní nákladní leteckí dopravcovia, ako je spoločnosť Wirtschaftsallianz v rámci projektu SALIS, Jade Cargo, Volga-Dnepr Group, Baring atď. Okrem toho je letisko Lipsko/Halle európskym strediskom spoločnosti DHL. Oznámené opatrenia v oblasti infraštruktúry zahŕňajú ďalšie rozšírenie letiskovej infraštruktúry v snahe zabezpečiť obsluhu väčších lietadiel bez akýchkoľvek obmedzení maximálnej vzletovej hmotnosti. V tejto súvislosti Komisia ďalej poznamenáva, že letisko prevádzkuje dve vzletové a pristávacie dráhy (južnú a severnú vzletovú a pristávaciu dráhu s dĺžkou 3 600 metrov).

| (304) | Na základe uvedených údajov sa Komisia domnieva, že možná hospodárska výhoda, ktorá mohla byť poskytnutá spoločnosti FLH prostredníctvom kapitálových injekcií na financovanie rôznych projektov v oblasti rozvoja a rozšírenia infraštruktúry na letisku Lipsko/Halle, posilní jeho postavenie oproti jeho konkurentom na trhu letiskových služieb v Únii, najmä v oblasti nákladnej dopravy. |
| --- | --- |

(304)

Na základe uvedených údajov sa Komisia domnieva, že možná hospodárska výhoda, ktorá mohla byť poskytnutá spoločnosti FLH prostredníctvom kapitálových injekcií na financovanie rôznych projektov v oblasti rozvoja a rozšírenia infraštruktúry na letisku Lipsko/Halle, posilní jeho postavenie oproti jeho konkurentom na trhu letiskových služieb v Únii, najmä v oblasti nákladnej dopravy.

| (305) | Komisia sa preto domnieva, že skúmané verejné financovanie narúša alebo môže narúšať hospodársku súťaž a ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(305)

Komisia sa preto domnieva, že skúmané verejné financovanie narúša alebo môže narúšať hospodársku súťaž a ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

6.3.5.   Záver

| (306) | Vzhľadom na odôvodnenia 278 až 305 sa Komisia domnieva, že verejné finančné prostriedky poskytnuté spoločnosti FLH v podobe kapitálových injekcií predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(306)

Vzhľadom na odôvodnenia 278 až 305 sa Komisia domnieva, že verejné finančné prostriedky poskytnuté spoločnosti FLH v podobe kapitálových injekcií predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

6.4.   ZÁKONNOSŤ POMOCI

| (307) | Podľa článku 108 ods. 3 zmluvy musia členské štáty oznámiť všetky plány v súvislosti s poskytnutím alebo upravením pomoci a nesmú vykonať navrhované opatrenia, kým sa v rámci oznamovacieho postupu nedosiahne konečné rozhodnutie. |
| --- | --- |

(307)

Podľa článku 108 ods. 3 zmluvy musia členské štáty oznámiť všetky plány v súvislosti s poskytnutím alebo upravením pomoci a nesmú vykonať navrhované opatrenia, kým sa v rámci oznamovacieho postupu nedosiahne konečné rozhodnutie.

| (308) | Vzhľadom na to, že kapitálové injekcie podliehajú rozhodnutiu Komisie a spoločnosti FLH ešte neboli poskytnuté, Komisia sa nazdáva, že Nemecko dodržalo zákaz podľa článku 108 ods. 3 zmluvy (72). |
| --- | --- |

(308)

Vzhľadom na to, že kapitálové injekcie podliehajú rozhodnutiu Komisie a spoločnosti FLH ešte neboli poskytnuté, Komisia sa nazdáva, že Nemecko dodržalo zákaz podľa článku 108 ods. 3 zmluvy (72).

6.5.   ZLUČITEĽNOSŤ POMOCI

6.5.1.   Uplatniteľný právny rámec

| (309) | Vzhľadom na to, že kapitálové injekcie do FLH predstavujú štátnu pomoc, Komisia musí overiť, či túto pomoc uvedenú v odôvodnení 306 možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(309)

Vzhľadom na to, že kapitálové injekcie do FLH predstavujú štátnu pomoc, Komisia musí overiť, či túto pomoc uvedenú v odôvodnení 306 možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom.

| (310) | V článku 107 ods. 3 zmluvy sa stanovujú určité výnimky z tohto všeobecného pravidla stanoveného v článku 107 ods. 1 zmluvy, že štátna pomoc nie je zlučiteľná s vnútorným trhom. Predmetnú pomoc možno posúdiť na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, v ktorom sa stanovuje, že: „pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom“, možno ju teda považovať za zlučiteľnú so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(310)

V článku 107 ods. 3 zmluvy sa stanovujú určité výnimky z tohto všeobecného pravidla stanoveného v článku 107 ods. 1 zmluvy, že štátna pomoc nie je zlučiteľná s vnútorným trhom. Predmetnú pomoc možno posúdiť na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, v ktorom sa stanovuje, že: „pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom“, možno ju teda považovať za zlučiteľnú so spoločným trhom.

| (311) | V tejto súvislosti tvoria usmernenia v oblasti letectva z roku 2014 rámec na posúdenie toho, či možno pomoc pre letiská podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy vyhlásiť za zlučiteľnú. |
| --- | --- |

(311)

V tejto súvislosti tvoria usmernenia v oblasti letectva z roku 2014 rámec na posúdenie toho, či možno pomoc pre letiská podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy vyhlásiť za zlučiteľnú.

| (312) | Podľa usmernení v oblasti letectva z roku 2014 bude Komisia zásady týchto usmernení uplatňovať na všetky oznámené investičné opatrenia pomoci, o ktorých musí rozhodnúť od 4. apríla 2014 a to aj v prípade projektov oznámených pred týmto dátumom (73). |
| --- | --- |

(312)

Podľa usmernení v oblasti letectva z roku 2014 bude Komisia zásady týchto usmernení uplatňovať na všetky oznámené investičné opatrenia pomoci, o ktorých musí rozhodnúť od 4. apríla 2014 a to aj v prípade projektov oznámených pred týmto dátumom (73).

| (313) | Komisia už v odôvodnení 308 dospela k záveru, že priame a ročné kapitálové injekcie nepredstavujú protiprávnu štátnu pomoc poskytnutú do 4. apríla 2014. |
| --- | --- |

(313)

Komisia už v odôvodnení 308 dospela k záveru, že priame a ročné kapitálové injekcie nepredstavujú protiprávnu štátnu pomoc poskytnutú do 4. apríla 2014.

| (314) | V tomto prípade však Komisia poznamenáva, že letisko Lipsko/Halle s viac ako 800 000 tonami nákladu je špecializovaným nákladným letiskom. Komisia ďalej konštatuje, že predmetné opatrenia sa týkajú stratégie rozširovania letiska zameranej na vstup na trh nákladnej dopravy. |
| --- | --- |

(314)

V tomto prípade však Komisia poznamenáva, že letisko Lipsko/Halle s viac ako 800 000 tonami nákladu je špecializovaným nákladným letiskom. Komisia ďalej konštatuje, že predmetné opatrenia sa týkajú stratégie rozširovania letiska zameranej na vstup na trh nákladnej dopravy.

| (315) | Podľa bodu 29 usmernení v oblasti letectva z roku 2014 Komisia ešte nemá dostatok skúseností pri posudzovaní zlučiteľnosti pomoci letiskám, ktoré sa špecializujú na nákladnú dopravu, na to, aby zhrnula svoje postupy v podobe osobitných kritérií zlučiteľnosti. Preto na tieto kategórie podnikov Komisia uplatní spoločné zásady zlučiteľnosti stanovené v časti 5 usmernení v oblasti letectva z roku 2014 prostredníctvom posúdenia podľa jednotlivých prípadov. |
| --- | --- |

(315)

Podľa bodu 29 usmernení v oblasti letectva z roku 2014 Komisia ešte nemá dostatok skúseností pri posudzovaní zlučiteľnosti pomoci letiskám, ktoré sa špecializujú na nákladnú dopravu, na to, aby zhrnula svoje postupy v podobe osobitných kritérií zlučiteľnosti. Preto na tieto kategórie podnikov Komisia uplatní spoločné zásady zlučiteľnosti stanovené v časti 5 usmernení v oblasti letectva z roku 2014 prostredníctvom posúdenia podľa jednotlivých prípadov.

6.5.2.   Posúdenie zlučiteľnosti

| (316) | V záujme posúdenia zlučiteľnosti opatrenia štátnej pomoci s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy Komisia vypracuje všeobecnú analýzu návrhu opatrenia pomoci s cieľom overiť, či pozitívny vplyv na dosiahnutie cieľa spoločného záujmu prevažuje nad jeho možnými negatívnymi účinkami na obchod a hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

(316)

V záujme posúdenia zlučiteľnosti opatrenia štátnej pomoci s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy Komisia vypracuje všeobecnú analýzu návrhu opatrenia pomoci s cieľom overiť, či pozitívny vplyv na dosiahnutie cieľa spoločného záujmu prevažuje nad jeho možnými negatívnymi účinkami na obchod a hospodársku súťaž.

| (317) | V oznámení o modernizácii štátnej pomoci (74) sa vyzýva na určenie a vymedzenie spoločných zásad, na základe ktorých Komisia posúdi zlučiteľnosť všetkých opatrení pomoci. Opatrenie pomoci sa bude považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené tieto kumulatívne podmienky:






  a) | príspevok k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu; |
| --- | --- | --- |

(317)

V oznámení o modernizácii štátnej pomoci (74) sa vyzýva na určenie a vymedzenie spoločných zásad, na základe ktorých Komisia posúdi zlučiteľnosť všetkých opatrení pomoci. Opatrenie pomoci sa bude považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené tieto kumulatívne podmienky:

a)

príspevok k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu;

| b) | potreba zásahu štátu; |
| --- | --- |

b)

potreba zásahu štátu;

| c) | vhodnosť opatrenia pomoci; |
| --- | --- |

c)

vhodnosť opatrenia pomoci;

| d) | stimulačný účinok; |
| --- | --- |

d)

stimulačný účinok;

| e) | primeranosť pomoci (pomoc obmedzená na minimum); |
| --- | --- |

e)

primeranosť pomoci (pomoc obmedzená na minimum);

| f) | zabránenie neprípustným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi; |
| --- | --- |

f)

zabránenie neprípustným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi;

| g) | transparentnosť pomoci: členské štáty, Komisia, hospodárske subjekty a zainteresovaná verejnosť musia mať jednoduchý prístup ku všetkým príslušným aktom a informáciám, ktoré sa týkajú poskytnutej pomoci uvedenej v časti 8.2 usmernení v oblasti letectva z roku 2014. |
| --- | --- |

g)

transparentnosť pomoci: členské štáty, Komisia, hospodárske subjekty a zainteresovaná verejnosť musia mať jednoduchý prístup ku všetkým príslušným aktom a informáciám, ktoré sa týkajú poskytnutej pomoci uvedenej v časti 8.2 usmernení v oblasti letectva z roku 2014.

6.5.2.1.   Príspevok k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu

| (318) | Opatrenie štátnej pomoci musí mať cieľ spoločného záujmu v súlade s článkom 107 ods. 3 zmluvy. Investičná pomoc letiskám sa zvyčajne považuje za pomoc, ktorá prispieva k dosiahnutiu cieľa spoločného záujmu, ak i) zvyšuje mobilitu a prepojenosť regiónov vytvorením prístupových bodov pre lety v rámci Únie; alebo ii) znižuje dopravnú preťaženosť v hlavných letiskách Únie; alebo iii) napomáha regionálny rozvoj. |
| --- | --- |

(318)

Opatrenie štátnej pomoci musí mať cieľ spoločného záujmu v súlade s článkom 107 ods. 3 zmluvy. Investičná pomoc letiskám sa zvyčajne považuje za pomoc, ktorá prispieva k dosiahnutiu cieľa spoločného záujmu, ak i) zvyšuje mobilitu a prepojenosť regiónov vytvorením prístupových bodov pre lety v rámci Únie; alebo ii) znižuje dopravnú preťaženosť v hlavných letiskách Únie; alebo iii) napomáha regionálny rozvoj.

| (319) | Kapitálové dotácie, ktoré sú predmetom tohto rozhodnutia, sú zamerané na financovanie opatrení v oblasti infraštruktúry na letisku Lipsko/Halle – letisku, ktoré sa špecializuje na leteckú nákladnú dopravu. Podľa vyhlásenia Nemecka sektor leteckej nákladnej dopravy, najmä odvetvie expresných služieb, vykazuje značnú mieru rastu. Nemecko ďalej uviedlo, že v troch veľkých leteckých uzloch pre nákladnú dopravu v Nemecku, vo Frankfurte nad Mohanom, v Mníchove a Kolíne/Bonne, existujú obmedzenia nočných letov. V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že podľa rozsudku nemeckého spolkového správneho súdu zo 4. apríla 2012 na letisku Frankfurt nad Mohanom už nie je povolené vykonávať akékoľvek nočné lety. V dôsledku toho Nemecko uviedlo, že FLH pomáha zmierňovať závažný problém s nedostatočnou kapacitou v oblasti leteckej nákladnej dopravy v Nemecku. |
| --- | --- |

(319)

Kapitálové dotácie, ktoré sú predmetom tohto rozhodnutia, sú zamerané na financovanie opatrení v oblasti infraštruktúry na letisku Lipsko/Halle – letisku, ktoré sa špecializuje na leteckú nákladnú dopravu. Podľa vyhlásenia Nemecka sektor leteckej nákladnej dopravy, najmä odvetvie expresných služieb, vykazuje značnú mieru rastu. Nemecko ďalej uviedlo, že v troch veľkých leteckých uzloch pre nákladnú dopravu v Nemecku, vo Frankfurte nad Mohanom, v Mníchove a Kolíne/Bonne, existujú obmedzenia nočných letov. V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že podľa rozsudku nemeckého spolkového správneho súdu zo 4. apríla 2012 na letisku Frankfurt nad Mohanom už nie je povolené vykonávať akékoľvek nočné lety. V dôsledku toho Nemecko uviedlo, že FLH pomáha zmierňovať závažný problém s nedostatočnou kapacitou v oblasti leteckej nákladnej dopravy v Nemecku.

| (320) | Nemecko ďalej uviedlo, že tento projekt patrí k stratégii pre rozvoj letiska označeného ako „spojovacie miesto Spoločenstva“, ktorá je obsiahnutá v orientačnom pláne (siahajúcom do roku 2020) transeurópskej dopravnej siete z roku 2004. Letisko Lipsko/Halle leží v strednom Nemecku (v blízkosti piatich hlavných osí transeurópskej dopravnej siete a celoeurópskych koridorov) a nachádza sa na rozmedzí osi, ktorá prepája sever a juh Európy (čiže spolkovej diaľnice A 9) a osi, ktorá prepája západnú a východnú Európu (čiže spolkovú diaľnicu A 14) s napojením na železničnú a cestnú sieť. |
| --- | --- |

(320)

Nemecko ďalej uviedlo, že tento projekt patrí k stratégii pre rozvoj letiska označeného ako „spojovacie miesto Spoločenstva“, ktorá je obsiahnutá v orientačnom pláne (siahajúcom do roku 2020) transeurópskej dopravnej siete z roku 2004. Letisko Lipsko/Halle leží v strednom Nemecku (v blízkosti piatich hlavných osí transeurópskej dopravnej siete a celoeurópskych koridorov) a nachádza sa na rozmedzí osi, ktorá prepája sever a juh Európy (čiže spolkovej diaľnice A 9) a osi, ktorá prepája západnú a východnú Európu (čiže spolkovú diaľnicu A 14) s napojením na železničnú a cestnú sieť.

| (321) | Okrem toho podľa Nemecka má letisko vzhľadom na svoju polohu v strede Európy, trh s približne 7 miliónmi ľudí v okruhu 100 km od letiska a napojenie na železničnú a cestnú sieť veľký potenciál rastu. Sektor leteckej nákladnej dopravy zaznamenáva, ako bolo uvedené v odôvodnení 319, značnú mieru rastu (t. j. priemerný rast v medzinárodnej osobnej doprave sa v rokoch 2007 až 2011 okolo 5,0 % a v nákladnej doprave 4,3 %) (75). Obmedzenie nočných letov však ohrozuje súčasnú kapacitu letiska (pozri odôvodnenie 319). |
| --- | --- |

(321)

Okrem toho podľa Nemecka má letisko vzhľadom na svoju polohu v strede Európy, trh s približne 7 miliónmi ľudí v okruhu 100 km od letiska a napojenie na železničnú a cestnú sieť veľký potenciál rastu. Sektor leteckej nákladnej dopravy zaznamenáva, ako bolo uvedené v odôvodnení 319, značnú mieru rastu (t. j. priemerný rast v medzinárodnej osobnej doprave sa v rokoch 2007 až 2011 okolo 5,0 % a v nákladnej doprave 4,3 %) (75). Obmedzenie nočných letov však ohrozuje súčasnú kapacitu letiska (pozri odôvodnenie 319).

| (322) | Ako sa uvádza v odôvodnení 319, očakáva sa, že letisko zaznamená postupný, ale významný nárast v oblasti nákladnej dopravy. So zreteľom na objemy nákladu Nemecko uvádza, že v porovnaní s inými letiskami, zaznamenáva letisko Lipsko/Halle konštantný nárast (zatiaľ čo v roku 2007 sa spracovalo 101 364 ton nákladu, v roku 2008 sa tento počet zvýšil na 442 453, v roku 2009 na 524 084 ton a v roku 2010 na 663 059 ton). S cieľom doplniť svoje vyhlásenie Nemecko poukázalo na to, že objem nákladnej leteckej dopravy vzrástol v roku 2009 o 18,5 % a v roku 2010 o 26,5 %. Podľa Nemecka možno očakávať ďalší nárast objemu nákladu. V tejto súvislosti Nemecko objasnilo, že do roku 2020 (76) by sa malo spracovať približne 820 000 ton leteckého nákladu. Nemecko však uviedlo, že tento odhad objemu sa splní už do roku 2015 (77). Nárast sa predpokladá aj v prípade nákladnej dopravy, najmä vzhľadom na ďalšie obmedzenia nočných letov na ostatných nemeckých letiskách (t. j. vo Frankfurte nad Mohanom a iných). |
| --- | --- |

(322)

Ako sa uvádza v odôvodnení 319, očakáva sa, že letisko zaznamená postupný, ale významný nárast v oblasti nákladnej dopravy. So zreteľom na objemy nákladu Nemecko uvádza, že v porovnaní s inými letiskami, zaznamenáva letisko Lipsko/Halle konštantný nárast (zatiaľ čo v roku 2007 sa spracovalo 101 364 ton nákladu, v roku 2008 sa tento počet zvýšil na 442 453, v roku 2009 na 524 084 ton a v roku 2010 na 663 059 ton). S cieľom doplniť svoje vyhlásenie Nemecko poukázalo na to, že objem nákladnej leteckej dopravy vzrástol v roku 2009 o 18,5 % a v roku 2010 o 26,5 %. Podľa Nemecka možno očakávať ďalší nárast objemu nákladu. V tejto súvislosti Nemecko objasnilo, že do roku 2020 (76) by sa malo spracovať približne 820 000 ton leteckého nákladu. Nemecko však uviedlo, že tento odhad objemu sa splní už do roku 2015 (77). Nárast sa predpokladá aj v prípade nákladnej dopravy, najmä vzhľadom na ďalšie obmedzenia nočných letov na ostatných nemeckých letiskách (t. j. vo Frankfurte nad Mohanom a iných).

| (323) | Komisia poznamenáva, že realizácia tohto projektu bude mať pozitívny účinok na celý región a pozitívne ovplyvní jeho hospodársky a sociálny rozvoj. Nemecko vyhlásilo, že v súčasnosti sa na letisku nachádza 133 spoločností, ktoré v roku 2010 celkovo zamestnávali 5 106 ľudí (zvýšenie o 14,4 % v porovnaní s rokom 2009). Nemecko ďalej vyhlásilo, že investičný projekt prispeje najmä k zlepšeniu prístupu do regiónu a k zvýšeniu jeho príťažlivosti pre investorov a návštevníkov. Komisia poznamenáva, že toto tvrdenie bolo takisto podložené pripomienkami tretích strán (pozri oddiel 4). To by malo navyše mať pozitívny vplyv na zamestnanosť vzhľadom na to, že nezamestnanosť v oblasti Lipsko/Halle je výrazne vyššia (miera nezamestnanosti v Sasku predstavuje 10,3 %, v Sasku-Anhaltsku 11,2 %) než národný priemer (na úrovni 6,9 %). |
| --- | --- |

(323)

Komisia poznamenáva, že realizácia tohto projektu bude mať pozitívny účinok na celý región a pozitívne ovplyvní jeho hospodársky a sociálny rozvoj. Nemecko vyhlásilo, že v súčasnosti sa na letisku nachádza 133 spoločností, ktoré v roku 2010 celkovo zamestnávali 5 106 ľudí (zvýšenie o 14,4 % v porovnaní s rokom 2009). Nemecko ďalej vyhlásilo, že investičný projekt prispeje najmä k zlepšeniu prístupu do regiónu a k zvýšeniu jeho príťažlivosti pre investorov a návštevníkov. Komisia poznamenáva, že toto tvrdenie bolo takisto podložené pripomienkami tretích strán (pozri oddiel 4). To by malo navyše mať pozitívny vplyv na zamestnanosť vzhľadom na to, že nezamestnanosť v oblasti Lipsko/Halle je výrazne vyššia (miera nezamestnanosti v Sasku predstavuje 10,3 %, v Sasku-Anhaltsku 11,2 %) než národný priemer (na úrovni 6,9 %).

| (324) | Na základe týchto okolností môže Komisia skonštatovať, že výstavba a prevádzka infraštruktúry slúžia jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu, ktorým je rozvoj letiska s vysokým podielom nákladnej dopravy v súlade s príslušnou politikou Únie, pričom sa zohľadňujú regionálne aspekty a je splnené kritérium zlučiteľnosti. |
| --- | --- |

(324)

Na základe týchto okolností môže Komisia skonštatovať, že výstavba a prevádzka infraštruktúry slúžia jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu, ktorým je rozvoj letiska s vysokým podielom nákladnej dopravy v súlade s príslušnou politikou Únie, pričom sa zohľadňujú regionálne aspekty a je splnené kritérium zlučiteľnosti.

6.5.2.2.   Potreba zásahu štátu

| (325) | Opatrenie štátnej pomoci musí byť zamerané na situácie, v ktorých môže pomoc priniesť významné zlepšenie, ktoré samotný trh dosiahnuť nemôže, napríklad nápravou zlyhania trhu alebo riešením obáv v súvislosti so spravodlivým prístupom a súdržnosťou. |
| --- | --- |

(325)

Opatrenie štátnej pomoci musí byť zamerané na situácie, v ktorých môže pomoc priniesť významné zlepšenie, ktoré samotný trh dosiahnuť nemôže, napríklad nápravou zlyhania trhu alebo riešením obáv v súvislosti so spravodlivým prístupom a súdržnosťou.

| (326) | Nemecko vyhlásilo, že letisko Lipsko/Halle trpí z dôvodu zaostávania v investíciách z historických dôvodov. Nemecko sa domnievalo, že financovanie sa z hľadiska výšky aj intenzity pomoci obmedzuje na nevyhnutné a právne vymedzené minimum. Okrem toho sa podľa Nemecka opatrenia týkajú dlhodobých investícií do infraštruktúry, ktoré sa zameriavajú na potreby letiska vzhľadom na budúce zvýšenie nákladnej a osobnej dopravy. Nemecko tvrdilo, že opatrenia nie sú ani neprimeraného rozsahu, ani neprimerane nákladné. Nemecko uviedlo, že náklady sa znížili na minimálnu úroveň po dôkladnom predbežnom plánovaní a vykonaní odhadov nákladov. Podľa názoru Nemecka ďalšie zníženie štátneho financovania nie je možné, pretože infraštruktúru takéhoto rozsahu nemôžu financovať prevádzkovatelia letísk z vlastných zdrojov. |
| --- | --- |

(326)

Nemecko vyhlásilo, že letisko Lipsko/Halle trpí z dôvodu zaostávania v investíciách z historických dôvodov. Nemecko sa domnievalo, že financovanie sa z hľadiska výšky aj intenzity pomoci obmedzuje na nevyhnutné a právne vymedzené minimum. Okrem toho sa podľa Nemecka opatrenia týkajú dlhodobých investícií do infraštruktúry, ktoré sa zameriavajú na potreby letiska vzhľadom na budúce zvýšenie nákladnej a osobnej dopravy. Nemecko tvrdilo, že opatrenia nie sú ani neprimeraného rozsahu, ani neprimerane nákladné. Nemecko uviedlo, že náklady sa znížili na minimálnu úroveň po dôkladnom predbežnom plánovaní a vykonaní odhadov nákladov. Podľa názoru Nemecka ďalšie zníženie štátneho financovania nie je možné, pretože infraštruktúru takéhoto rozsahu nemôžu financovať prevádzkovatelia letísk z vlastných zdrojov.

| (327) | Nemecko predložilo argument, že príjmy vyplývajúce z poskytovania služieb nepokrývajú náklady na výstavbu infraštruktúry a odôvodnilo toto tvrdenie na základe likvidnej medzery a kontrafaktuálneho hodnotenia. |
| --- | --- |

(327)

Nemecko predložilo argument, že príjmy vyplývajúce z poskytovania služieb nepokrývajú náklady na výstavbu infraštruktúry a odôvodnilo toto tvrdenie na základe likvidnej medzery a kontrafaktuálneho hodnotenia.

| (328) | Komisia dospela k záveru, že pomoc prinesie významné zlepšenie investičného projektu, ktoré samotný trh neposkytuje, a že je potrebný štátny zásah. |
| --- | --- |

(328)

Komisia dospela k záveru, že pomoc prinesie významné zlepšenie investičného projektu, ktoré samotný trh neposkytuje, a že je potrebný štátny zásah.

6.5.2.3.   Vhodnosť opatrenia pomoci

| (329) | Opatrenie pomoci musí byť primeraným nástrojom politiky na plnenie cieľa spoločného záujmu. |
| --- | --- |

(329)

Opatrenie pomoci musí byť primeraným nástrojom politiky na plnenie cieľa spoločného záujmu.

| (330) | Ako je vysvetlené v oddiele 6.5.2.2, Nemecko preukázalo, že financovanie projektu prostredníctvom kapitálových injekcií je vhodným nástrojom na zlepšenie stavu infraštruktúry na letisku Lipsko/Halle. Žiadne iné menej rušivé formy pomoci by nezabezpečili financovanie potrebných prác v oblasti infraštruktúry. |
| --- | --- |

(330)

Ako je vysvetlené v oddiele 6.5.2.2, Nemecko preukázalo, že financovanie projektu prostredníctvom kapitálových injekcií je vhodným nástrojom na zlepšenie stavu infraštruktúry na letisku Lipsko/Halle. Žiadne iné menej rušivé formy pomoci by nezabezpečili financovanie potrebných prác v oblasti infraštruktúry.

| (331) | Komisia dospela k záveru, že predmetné opatrenie pomoci je vhodným politickým nástrojom. |
| --- | --- |

(331)

Komisia dospela k záveru, že predmetné opatrenie pomoci je vhodným politickým nástrojom.

6.5.2.4.   Stimulačný účinok

| (332) | Pomoc musí zmeniť správanie dotknutých podnikov takým spôsobom, že sa zapoja do vykonávania doplnkovej činnosti, ktorú by bez pomoci nevykonávali alebo ktorú by vykonávali v obmedzenej miere či iným spôsobom alebo na inom mieste. |
| --- | --- |

(332)

Pomoc musí zmeniť správanie dotknutých podnikov takým spôsobom, že sa zapoja do vykonávania doplnkovej činnosti, ktorú by bez pomoci nevykonávali alebo ktorú by vykonávali v obmedzenej miere či iným spôsobom alebo na inom mieste.

| (333) | Po prvé práce týkajúce sa individuálnej investície sa môžu začať až po predložení žiadosti orgánu poskytujúcemu pomoc. Ak sa práce začnú pred predložením žiadosti orgánu poskytujúcemu pomoc, akákoľvek pomoc, ktorá sa v súvislosti s touto individuálnou investíciou poskytne, sa nebude považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(333)

Po prvé práce týkajúce sa individuálnej investície sa môžu začať až po predložení žiadosti orgánu poskytujúcemu pomoc. Ak sa práce začnú pred predložením žiadosti orgánu poskytujúcemu pomoc, akákoľvek pomoc, ktorá sa v súvislosti s touto individuálnou investíciou poskytne, sa nebude považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom.

| (334) | Nemecko uviedlo, že práce sa nezačali pred podaním žiadosti o pomoc orgánu poskytujúcemu pomoc. Komisia preto môže dospieť k záveru, že toto kritérium je splnené. |
| --- | --- |

(334)

Nemecko uviedlo, že práce sa nezačali pred podaním žiadosti o pomoc orgánu poskytujúcemu pomoc. Komisia preto môže dospieť k záveru, že toto kritérium je splnené.

| (335) | Po druhé investičný projekt na letisku môže byť ekonomicky atraktívny sám osebe. Preto je potrebné overiť, či by sa investícia bez štátnej pomoci neuskutočnila vôbec alebo či by sa neuskutočnila v rovnakom rozsahu. Ak sa to potvrdí, Komisia sa bude domnievať, že opatrenie pomoci má stimulačný účinok. |
| --- | --- |

(335)

Po druhé investičný projekt na letisku môže byť ekonomicky atraktívny sám osebe. Preto je potrebné overiť, či by sa investícia bez štátnej pomoci neuskutočnila vôbec alebo či by sa neuskutočnila v rovnakom rozsahu. Ak sa to potvrdí, Komisia sa bude domnievať, že opatrenie pomoci má stimulačný účinok.

| (336) | Stimulačný účinok sa určuje kontrafaktuálnou analýzou, pri ktorej sa porovnávajú úrovne zamýšľanej činnosti s pomocou a bez pomoci. |
| --- | --- |

(336)

Stimulačný účinok sa určuje kontrafaktuálnou analýzou, pri ktorej sa porovnávajú úrovne zamýšľanej činnosti s pomocou a bez pomoci.

| (337) | Ak nie sú známe žiadne konkrétne kontrafaktuálne situácie, možno v prípade likvidnej medzery kapitálových nákladov predpokladať stimulačný účinok, t. j. ak na základe ex ante podnikateľského plánu možno preukázať, že v rámci čistej súčasnej hodnoty existuje rozdiel medzi pozitívnym a negatívnym peňažným tokom (vrátane investičných nákladov na hmotný kapitálový majetok) v priebehu trvania investície (78). |
| --- | --- |

(337)

Ak nie sú známe žiadne konkrétne kontrafaktuálne situácie, možno v prípade likvidnej medzery kapitálových nákladov predpokladať stimulačný účinok, t. j. ak na základe ex ante podnikateľského plánu možno preukázať, že v rámci čistej súčasnej hodnoty existuje rozdiel medzi pozitívnym a negatívnym peňažným tokom (vrátane investičných nákladov na hmotný kapitálový majetok) v priebehu trvania investície (78).

| (338) | V tomto prípade Nemecko predložilo výpočet likvidnej medzery, v rámci ktorého určilo likvidnú medzeru vo výške najmenej 142,1 milióna EUR (pozri tabuľky 5 a 6). Z posúdenia kontrafaktuálneho scenára okrem toho vyplýva, že ak by sa investície do infraštruktúry financovali v plnej miere prostredníctvom úverov, letisko by nebolo schopné poskytnúť potrebné finančné prostriedky. |
| --- | --- |

(338)

V tomto prípade Nemecko predložilo výpočet likvidnej medzery, v rámci ktorého určilo likvidnú medzeru vo výške najmenej 142,1 milióna EUR (pozri tabuľky 5 a 6). Z posúdenia kontrafaktuálneho scenára okrem toho vyplýva, že ak by sa investície do infraštruktúry financovali v plnej miere prostredníctvom úverov, letisko by nebolo schopné poskytnúť potrebné finančné prostriedky.

| (339) | Komisia preto môže konštatovať, že investičná pomoc má stimulačný účinok. |
| --- | --- |

(339)

Komisia preto môže konštatovať, že investičná pomoc má stimulačný účinok.

6.5.2.5.   Primeranosť pomoci (pomoc obmedzená na minimum)

| (340) | Výška pomoci musí byť obmedzená na minimum potrebné na podnietenie ďalšej investície alebo činnosti v dotknutej oblasti. |
| --- | --- |

(340)

Výška pomoci musí byť obmedzená na minimum potrebné na podnietenie ďalšej investície alebo činnosti v dotknutej oblasti.

| (341) | V záujme primeranosti musí byť investičná pomoc letiskám obmedzená na mimoriadne náklady (po odpočítaní mimoriadnych výnosov), ktoré sú výsledkom projektu/činnosti podniku, ktorému bola poskytnutá pomoc, a nie alternatívneho projektu/činnosti, ktoré by bol príjemca pomoci prípade realizoval v kontrafaktuálnom scenári, t. j. keby mu nebola poskytnutá pomoc. Ak neexistuje špecifický kontrafaktuálny scenár, v záujme primeranosti by suma pomoci nemala prekročiť likvidnú medzeru investičného projektu (tzv. „likvidnú medzeru kapitálových nákladov“), ktorá sa určí na základe ex ante podnikateľského plánu ako čistá súčasná hodnota rozdielu medzi pozitívnym a negatívnym peňažným tokom (vrátane investičných nákladov) počas trvania investície. V prípade investičnej pomoci by podnikateľský plán mal zahŕňať obdobie hospodárskeho využívania daného aktíva. |
| --- | --- |

(341)

V záujme primeranosti musí byť investičná pomoc letiskám obmedzená na mimoriadne náklady (po odpočítaní mimoriadnych výnosov), ktoré sú výsledkom projektu/činnosti podniku, ktorému bola poskytnutá pomoc, a nie alternatívneho projektu/činnosti, ktoré by bol príjemca pomoci prípade realizoval v kontrafaktuálnom scenári, t. j. keby mu nebola poskytnutá pomoc. Ak neexistuje špecifický kontrafaktuálny scenár, v záujme primeranosti by suma pomoci nemala prekročiť likvidnú medzeru investičného projektu (tzv. „likvidnú medzeru kapitálových nákladov“), ktorá sa určí na základe ex ante podnikateľského plánu ako čistá súčasná hodnota rozdielu medzi pozitívnym a negatívnym peňažným tokom (vrátane investičných nákladov) počas trvania investície. V prípade investičnej pomoci by podnikateľský plán mal zahŕňať obdobie hospodárskeho využívania daného aktíva.

| (342) | V každom prípade intenzita pomoci nesmie byť vyššia ako skutočná likvidná medzera investičného projektu. |
| --- | --- |

(342)

V každom prípade intenzita pomoci nesmie byť vyššia ako skutočná likvidná medzera investičného projektu.

| (343) | Ako sa uvádza v oddieloch 6.5.2.2 a 6.5.2.3, Nemecko predložilo doplnkový výpočet likvidnej medzery v rámci oznámeného projektu vo výške 142,1 milióna EUR, odôvodňujúc tak intenzitu pomoci dosahujúcu 75 % (pozri tabuľku 6) za predpokladu, že kapitálové injekcie by sa poskytli súčasne s vykonanými investíciami. Ale vzhľadom na to, že kapitálové injekcie sa vykonajú až po schválení Komisiou v roku 2014, likvidná medzera zistená v Nemecku dosahuje výšku 166,9 milióna EUR, čím sa odôvodňuje intenzita pomoci na úrovni 88,1 % (pozri tabuľku 5). |
| --- | --- |

(343)

Ako sa uvádza v oddieloch 6.5.2.2 a 6.5.2.3, Nemecko predložilo doplnkový výpočet likvidnej medzery v rámci oznámeného projektu vo výške 142,1 milióna EUR, odôvodňujúc tak intenzitu pomoci dosahujúcu 75 % (pozri tabuľku 6) za predpokladu, že kapitálové injekcie by sa poskytli súčasne s vykonanými investíciami. Ale vzhľadom na to, že kapitálové injekcie sa vykonajú až po schválení Komisiou v roku 2014, likvidná medzera zistená v Nemecku dosahuje výšku 166,9 milióna EUR, čím sa odôvodňuje intenzita pomoci na úrovni 88,1 % (pozri tabuľku 5).

| (344) | V prípade, že neexistuje prahová hodnota pre maximálnu prípustnú intenzitu pomoci na nákladných letiskách, intenzita pomoci je obmedzená na likvidnú medzeru investičného projektu. Komisia preto môže dospieť k záveru, že výška pomoci je primeraná a obmedzená na minimum. |
| --- | --- |

(344)

V prípade, že neexistuje prahová hodnota pre maximálnu prípustnú intenzitu pomoci na nákladných letiskách, intenzita pomoci je obmedzená na likvidnú medzeru investičného projektu. Komisia preto môže dospieť k záveru, že výška pomoci je primeraná a obmedzená na minimum.

6.5.2.6.   Zabránenie neprípustným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi

| (345) | Negatívne účinky pomoci musia byť dostatočne obmedzené, aby celková vyváženosť opatrenia bola pozitívna. |
| --- | --- |

(345)

Negatívne účinky pomoci musia byť dostatočne obmedzené, aby celková vyváženosť opatrenia bola pozitívna.

| (346) | S cieľom ďalej obmedziť akékoľvek narušenie musí byť letisko vrátane všetkých investícií, na ktoré sa poskytuje pomoc, otvorené všetkým potenciálnym používateľom a nesmie byť vyhradené pre jedného konkrétneho používateľa. V prípade fyzického obmedzenia kapacity by sa prideľovanie malo uskutočňovať na základe vecných, objektívnych, transparentných a nediskriminačných kritérií. |
| --- | --- |

(346)

S cieľom ďalej obmedziť akékoľvek narušenie musí byť letisko vrátane všetkých investícií, na ktoré sa poskytuje pomoc, otvorené všetkým potenciálnym používateľom a nesmie byť vyhradené pre jedného konkrétneho používateľa. V prípade fyzického obmedzenia kapacity by sa prideľovanie malo uskutočňovať na základe vecných, objektívnych, transparentných a nediskriminačných kritérií.

| (347) | Nemecko uviedlo, že celková vyváženosť účinkov opatrení na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi je pozitívna. V tejto súvislosti Nemecko v prvom rade potvrdilo, že všetci potenciálni používatelia (letecké spoločnosti a leteckí nákladní dopravcovia) budú mať prístup k novej infraštruktúre na rovnakom a nediskriminačnom základe. |
| --- | --- |

(347)

Nemecko uviedlo, že celková vyváženosť účinkov opatrení na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi je pozitívna. V tejto súvislosti Nemecko v prvom rade potvrdilo, že všetci potenciálni používatelia (letecké spoločnosti a leteckí nákladní dopravcovia) budú mať prístup k novej infraštruktúre na rovnakom a nediskriminačnom základe.

| (348) | Po druhé Nemecko vyhlásilo, že predmetné opatrenia v oblasti infraštruktúry sú neexpanzívnej povahy. V súvislosti s akýmkoľvek možným vplyvom na konkurentov letiska Lipsko/Halle, Nemecko uviedlo, že letiská v blízkosti letiska Lipsko/Halle sa nešpecializovali na leteckú nákladnú dopravu. Okrem toho pokiaľ ide o letiská Altenburg-Nobitz, Berlin Brandenburg, Drážďany, Erfurt, Hof, Magdeburg, Magdeburg-Cochstedt a letisko Praha, Nemecko uviedlo, že v prípade niektorých týchto letísk sú geografické vzdialenosti príliš veľké, letiská sa nachádzajú v odlišných hospodárskych regiónoch, spádové oblasti sú úplne odlišné alebo sú letiská veľmi malé. |
| --- | --- |

(348)

Po druhé Nemecko vyhlásilo, že predmetné opatrenia v oblasti infraštruktúry sú neexpanzívnej povahy. V súvislosti s akýmkoľvek možným vplyvom na konkurentov letiska Lipsko/Halle, Nemecko uviedlo, že letiská v blízkosti letiska Lipsko/Halle sa nešpecializovali na leteckú nákladnú dopravu. Okrem toho pokiaľ ide o letiská Altenburg-Nobitz, Berlin Brandenburg, Drážďany, Erfurt, Hof, Magdeburg, Magdeburg-Cochstedt a letisko Praha, Nemecko uviedlo, že v prípade niektorých týchto letísk sú geografické vzdialenosti príliš veľké, letiská sa nachádzajú v odlišných hospodárskych regiónoch, spádové oblasti sú úplne odlišné alebo sú letiská veľmi malé.

| (349) | Pokiaľ ide o iné nemecké nákladné letiská, Nemecko uviedlo, že konkurencia letiska Lipsko/Halle je obmedzená, keďže veľké uzly nemeckej leteckej nákladnej dopravy (Frankfurt nad Mohanom, Mníchov a Kolín/Bonn), ktoré konkurujú letisku Leipzig/Halle, majú nedostatočné kapacity alebo obmedzenia nočných letov. |
| --- | --- |

(349)

Pokiaľ ide o iné nemecké nákladné letiská, Nemecko uviedlo, že konkurencia letiska Lipsko/Halle je obmedzená, keďže veľké uzly nemeckej leteckej nákladnej dopravy (Frankfurt nad Mohanom, Mníchov a Kolín/Bonn), ktoré konkurujú letisku Leipzig/Halle, majú nedostatočné kapacity alebo obmedzenia nočných letov.

| (350) | Podľa Nemecka takisto nedošlo ku konkurenčnému prekrývaniu s inými európskymi nákladnými letiskami, najmä s letiskami Brusel a Vatry. Pokiaľ ide o letisko Vatry, Nemecko uviedlo, že letisko Vatry je veľmi malé a že v roku 2010 bol objem nákladnej leteckej dopravy na letisku Lipsko/Halle 80-násobne väčší v porovnaní s objemom nákladnej leteckej dopravy na letisku Vatry. Pokiaľ ide o letisko Brusel, Nemecko tvrdilo, že zatiaľ čo letisko Lipsko/Halle za posledné roky zaznamenalo nárast objemu nákladu, letisko Brusel v tom istom období zaznamenalo pokles. Okrem toho sú podľa Nemecka na letisku Brusel výrazne obmedzené nočné lety, a preto je konkurencia obmedzená. |
| --- | --- |

(350)

Podľa Nemecka takisto nedošlo ku konkurenčnému prekrývaniu s inými európskymi nákladnými letiskami, najmä s letiskami Brusel a Vatry. Pokiaľ ide o letisko Vatry, Nemecko uviedlo, že letisko Vatry je veľmi malé a že v roku 2010 bol objem nákladnej leteckej dopravy na letisku Lipsko/Halle 80-násobne väčší v porovnaní s objemom nákladnej leteckej dopravy na letisku Vatry. Pokiaľ ide o letisko Brusel, Nemecko tvrdilo, že zatiaľ čo letisko Lipsko/Halle za posledné roky zaznamenalo nárast objemu nákladu, letisko Brusel v tom istom období zaznamenalo pokles. Okrem toho sú podľa Nemecka na letisku Brusel výrazne obmedzené nočné lety, a preto je konkurencia obmedzená.

| (351) | Komisia preto môže konštatovať, že negatívne účinky pomoci sú dostatočne obmedzené. V dôsledku toho Komisia môže dospieť k záveru, že kritérium zlučiteľnosti je splnené. |
| --- | --- |

(351)

Komisia preto môže konštatovať, že negatívne účinky pomoci sú dostatočne obmedzené. V dôsledku toho Komisia môže dospieť k záveru, že kritérium zlučiteľnosti je splnené.

6.5.2.7.   Transparentnosť pomoci

| (352) | Nemecku sa pripomína povinnosť týkajúca sa transparentnosti, pokiaľ ide o zverejňovanie podrobných informácií o poskytnutej pomoci, ako sa uvádza v oddiele 8.2 usmernení v oblasti letectva z roku 2014. |
| --- | --- |

(352)

Nemecku sa pripomína povinnosť týkajúca sa transparentnosti, pokiaľ ide o zverejňovanie podrobných informácií o poskytnutej pomoci, ako sa uvádza v oddiele 8.2 usmernení v oblasti letectva z roku 2014.

6.5.3.   Záver

| (353) | Komisia sa preto domnieva, že všetky spoločné podmienky zlučiteľnosti podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy boli v tomto prípade splnené. |
| --- | --- |

(353)

Komisia sa preto domnieva, že všetky spoločné podmienky zlučiteľnosti podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy boli v tomto prípade splnené.

| (354) | Vzhľadom na toto posúdenie Komisia dospela k záveru, že opatrenie je zlučiteľné s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy v rozsahu obmedzenom na financovanie likvidnej medzery investičného projektu. |
| --- | --- |

(354)

Vzhľadom na toto posúdenie Komisia dospela k záveru, že opatrenie je zlučiteľné s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy v rozsahu obmedzenom na financovanie likvidnej medzery investičného projektu.

7.   ZÁVER

| (355) | Vzhľadom na zistenia v oddiele 6.1.1 je FLH podnikom v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Na základe posúdenia v oddiele 6.1.2 Komisia zastáva názor, že financovanie opatrenia M5, ktoré sa týka budovy novej hasičskej stanice, opatrenia M9, ktoré sa týka protipožiarneho vybavenia a opatrenia M8, ktoré sa týka vrtuľníkového letiska, možno považovať za súčasť pôsobnosti verejnej politiky. Podľa posúdenia v oddiele 6.1.2 financovanie všetkých ostatných opatrení nemôže byť oslobodené od kontroly podľa pravidiel štátnej pomoci Únie. |
| --- | --- |

(355)

Vzhľadom na zistenia v oddiele 6.1.1 je FLH podnikom v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Na základe posúdenia v oddiele 6.1.2 Komisia zastáva názor, že financovanie opatrenia M5, ktoré sa týka budovy novej hasičskej stanice, opatrenia M9, ktoré sa týka protipožiarneho vybavenia a opatrenia M8, ktoré sa týka vrtuľníkového letiska, možno považovať za súčasť pôsobnosti verejnej politiky. Podľa posúdenia v oddiele 6.1.2 financovanie všetkých ostatných opatrení nemôže byť oslobodené od kontroly podľa pravidiel štátnej pomoci Únie.

| (356) | Na základe odôvodnení uvedených v oddiele 6.2.1 sa Komisia domnieva, že akcionárske úvery FLH boli poskytnuté za trhových podmienok, a teda nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(356)

Na základe odôvodnení uvedených v oddiele 6.2.1 sa Komisia domnieva, že akcionárske úvery FLH boli poskytnuté za trhových podmienok, a teda nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

| (357) | Vzhľadom na odôvodnenia uvedené v oddiele 6.3 sa Komisia domnieva, že verejné finančné prostriedky poskytnuté spoločnosti FLH v podobe kapitálových injekcií predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Vzhľadom na to, že kapitálové injekcie podliehajú rozhodnutiu Komisie a ešte neboli spoločnosti FLH poskytnuté, sa Komisia domnieva, že Nemecko dodržalo zákaz podľa článku 108 ods. 3 zmluvy. |
| --- | --- |

(357)

Vzhľadom na odôvodnenia uvedené v oddiele 6.3 sa Komisia domnieva, že verejné finančné prostriedky poskytnuté spoločnosti FLH v podobe kapitálových injekcií predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Vzhľadom na to, že kapitálové injekcie podliehajú rozhodnutiu Komisie a ešte neboli spoločnosti FLH poskytnuté, sa Komisia domnieva, že Nemecko dodržalo zákaz podľa článku 108 ods. 3 zmluvy.

| (358) | Podľa posúdenia v oddiele 6.5 sa Komisia domnieva, že všetky spoločné podmienky zlučiteľnosti podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy boli v tomto prípade splnené. Komisia preto dospela k záveru, že tieto opatrenia sú zlučiteľné s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy v rozsahu obmedzenom na financovanie likvidnej medzery investičného projektu. |
| --- | --- |

(358)

Podľa posúdenia v oddiele 6.5 sa Komisia domnieva, že všetky spoločné podmienky zlučiteľnosti podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy boli v tomto prípade splnené. Komisia preto dospela k záveru, že tieto opatrenia sú zlučiteľné s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy v rozsahu obmedzenom na financovanie likvidnej medzery investičného projektu.

| (359) | Komisia poznamenáva, že 17. júna 2014 Nemecko informovalo Komisiu, že výnimočne akceptuje, že sa toto rozhodnutie prijalo v anglickom jazyku, |
| --- | --- |

(359)

Komisia poznamenáva, že 17. júna 2014 Nemecko informovalo Komisiu, že výnimočne akceptuje, že sa toto rozhodnutie prijalo v anglickom jazyku,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Akcionárske úvery poskytnuté spoločnosti Flughafen Leipzig/Halle GmbH nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

Článok 2

1.   V rozsahu, v ktorom kapitálové injekcie do spoločnosti Flughafen Leipzig/Halle GmbH pokrývajú náklady, ktoré patria do pôsobnosti verejnej politiky a v prípade ktorých má prevádzkovateľ letiska nárok na náhradu podľa § 8 ods. 3 LuftSig, ako aj náklady na vrtuľníkové letisko, kapitálové injekcie nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

2.   V rozsahu, v ktorom sú kapitálové injekcie do spoločnosti Flughafen Leipzig/Halle GmbH obmedzené na likvidnú medzeru investičného projektu a nepokrývajú náklady týkajúce sa pôsobnosti verejnej politiky stanovené v odseku 1, predstavujú kapitálové injekcie štátnu pomoc, ktorá je zlučiteľná s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

3.   V rozsahu, v ktorom výška kapitálových injekcií presahuje sumy vyhlásené za zlučiteľné s vnútorným trhom v odseku 1 a 2, predstavujú kapitálové injekcie štátnu pomoc, ktorá je nezlučiteľná s vnútorným trhom v súlade s článkom 107 ods. 3 písm. c) Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

Článok 3

Toto rozhodnutie je určené Spolkovej republike Nemecko.

V Bruseli 23. júla 2014

Za Komisiu

Joaquín ALMUNIA

podpredseda

---

(1)  S účinnosťou od 1. decembra 2009 sa články 87 a 88 Zmluvy o ES stali článkami 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „zmluva“). Obe skupiny článkov sú v podstate totožné. Na účely tohto rozhodnutia by sa prípadné odkazy na články 107 a 108 zmluvy mali chápať ako odkazy na články 87 a 88 Zmluvy o ES. V zmluve sa zaviedli aj určité zmeny týkajúce sa terminológie, napríklad pojem „Spoločenstvo“ bol nahradený pojmom „Únia“ a pojem „spoločný trh“ pojmom „vnútorný trh“. V tomto rozhodnutí sa bude používať terminológia zmluvy.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 284, 28.9.2011, s. 6.

2

(3)  Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

3

(4)  Oznámenie Komisie – Usmernenia o štátnej pomoci pre letiská a letecké spoločnosti (Ú. v. EÚ C 99, 4.4.2014, s. 3).

4

(5)  Uplatňovanie článkov 92 a 93 Zmluvy o ES a článku 61 Dohody o EHP na štátnu pomoc v sektore leteckej dopravy (Ú. v. ES C 350, 10.12.1994, s. 5).

5

(6)  Oznámenie Komisie – Usmernenia Spoločenstva týkajúce sa financovania letísk a štátnej pomoci na začatie činnosti pre letecké spoločnosti s odletom z regionálnych letísk (Ú. v. EÚ C 312, 9.12.2005, s. 1).

6

(7)  Ú. v. EÚ C 113, 15.4.2014, s. 30.

7

(8)  Hlavným akcionárom FLH je spoločnosť Mitteldeutsche Flughafen AG, ktorá vlastní 94-percentný podiel v spoločnosti FLH. Ostatnými spoločníkmi sú Slobodný štát Sasko, kraj Nordsachen a mesto Schkeuditz. Spoločnosť MFAG nemá žiadnych súkromných akcionárov.

8

(9)  Akcionármi MFAG sú: Slobodný štát Sasko (76,64 %), spolková krajina Sasko-Anhaltsko (18,54 %), mesto Drážďany (2,52 %), mesto Halle (0,2 %) a mesto Lipsko (2,1 %). Spoločnosť MFAG nemá žiadnych súkromných akcionárov.

9

(10)  Kapitálové vklady verejných akcionárov spoločnosti FLG určené na financovanie výstavby novej južnej vzletovej a pristávacej dráhy a iných opatrení dosahujúce až 350 miliónov EUR, o ktorých sa rozhodlo do roku 2006, už boli posúdené ako zlučiteľné s vnútorným trhom v rozhodnutí Komisie 2008/948/ES z 23. júla 2008 o opatreniach Nemecka v prospech spoločnosti DHL a letiska Lipsko/Halle C 48/06 (ex N 227/06) (Ú. v. EÚ L 346, 23.12.2008, s. 1), a preto nie sú predmetom tohto preskúmania.

10

(11)  Tento údaj podlieha služobnému tajomstvu.

11

(12)  Rozhodnutie o schválení plánu zameraného na južnú vzletovú a pristávaciu dráhu a odbavovaciu plochu zodpovedného nemeckého orgánu územného plánovania zo 4. novembra 2004 a prvá zmena tohto rozhodnutia z 9. decembra 2005.

12

(13)  Letisko Lipsko/Halle má dve rolovacie dráhy, ktoré križujú dopravné trasy (diaľnicu A14, vysokorýchlostnú železničnú trať, štvorprúdovú štátnu cestu), v dôsledku čoho sa musia pre tieto rolovacie dráhy vybudovať mosty.

13

(14)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2320/2002 zo 16. decembra 2002 o ustanovení spoločných pravidiel v oblasti bezpečnostnej ochrany civilného letectva (Ú. v. ES L 355, 30.12.2002 s. 1).

14

(15)  Do 1. apríla 2011.

15

(16)  Oznámenie Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb (Ú. v. EÚ C 14, 19.1.2008, s. 6).

16

(17)  Na základe odhadov pred rokom 2011.

17

(18)  Na základe odhadov na rok 2011.

18

(19)  Vec T-128/98 Aéroports de Paris/Komisia, Zb. 2000, s. II-3929.

19

(20)  Spojené veci T-443/08 a T-455/08 Mitteldeutsche Flughafen AG a Flughafen Leipzig Halle GmbH/Komisia, (rozsudok vo veci „letisko Lipsko-Halle“), Zb. 2011, s. II-1311.

20

(21)  Rozhodnutie Komisie zo 7. marca 2007 vo veci štátnej pomoci N620/06 Nemecko/regionálne letisko Memmingen-Allgäu (Ú. v. EÚ C 133, 15.6.2007, s. 8).

21

(22)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 300/2008 z 11. marca 2008 o spoločných pravidlách v oblasti bezpečnostnej ochrany civilného letectva a o zrušení nariadenia (ES) č. 2320/2002 z 11. marca 2008 o spoločných pravidlách v oblasti bezpečnostnej ochrany civilného letectva a o zrušení nariadenia (ES) č. 2320/2002 (Ú. v. EÚ L 97, 9.4.2008, s. 72).

22

(23)  Úverová ponuka od Sachsen LB zo 14. 1. 2010 zahŕňa marže v rozpätí od 55 bázických bodov ročne do 80 bázických bodov ročne v závislosti od výšky úveru (čím vyššia je výška úveru, tým nižšia je ponúknutá marža).

23

(24)  Úverová ponuka od Nord LB z 11. 1. 2010 zahŕňa rizikové marže v rozpätí od 22 bázických bodov ročne až do 238 bázických bodov ročne v závislosti od výšky úveru.

24

(25)  Odôvodnenie 95 rozhodnutia o začatí konania.

25

(26)  Dôverné obchodné informácie.

26

(27)  Akčný plán pre kapacitu, účinnosť a bezpečnosť letísk v Európe, COM(2006) 819 final, 24. januára 2007.

27

(28)  Diskontná sadzba bola stanovená použitím modelu oceňovania kapitálových aktív: re = rf + ßi (MRP).

28

Rf = základná sadzba = [...] % k 30. 12. 2005.

ßi = Beta faktor = [...] k 1. 1. 2006.

MRP = riziková prirážka pred zdanením = [...] % k 1. 1. 2006.

(29)  Čistá súčasná hodnota likvidnej medzery/čistá súčasná hodnota investícií = 166,9 milióna EUR/189,4 milióna EUR = 88,10 %.

29

(30)  Časový rámec investícií je totožný s financovaním prostredníctvom kapitálových injekcií.

30

(31)  Čistá súčasná hodnota likvidnej medzery/čistá súčasná hodnota investícií = 142,1 milióna EUR/189,4 milióna EUR = 75,00 %.

31

(32)  Rozhodnutie 2008/948/ES.

32

(33)  Pozri vec C-35/96, Komisia/Taliansko, Zb. 1998, s. I-3851 a veci C-180/98 až 184/98, Pavlov, Zb. 2000, s. I-6451.

33

(34)  Pozri oznámenie Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci Európskej únie na náhrady za služby všeobecného hospodárskeho záujmu (Ú. v. EÚ C 8, 11.1.2012, s. 4), časť 2.1 a súvisiacu judikatúru, zvlášť spojené veci C-180/98 až C-184/98, Pavlov a iní, Zb. 2000, s. I-6451, a pozri aj vec C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze a iní, Zb. 2006, s. I-289; vec C-205/03 P, FENIN/Komisia, Zb. 2006, s. I-6295, a vec C-49/07, MOTOE, Zb. 2008, s. I-4863.

34

(35)  Vec C-118/85, Komisia/Taliansko, Zb. 1987, s. 2599, bod 7; vec C-35/96, Komisia/Taliansko, Zb. 1998, s. I-3851, bod 36; Pavlov a iní, bod 75.

35

(36)  Spojené veci 209/78 až 215/78 a 218/78, Van Landewyck, Zb. 1980, s. 3125, bod 88; vec C-244/94, FFSA a iní, Zb. 1995, s. I-4013, bod 21 a vec C-49/07 MOTOE, Zb. 2008, s. I-4863, body 27 a 28.

36

(37)  Vec T-128/98 Aéroports de Paris/Komisia, Zb. 2000, s. II-3929, potvrdené vecou C-82/01, Zb. 2002, s. I-9297, body 75 – 79.

37

(38)  Spojené veci T-443/08 a T-455/08 Mitteldeutsche Flughafen AG a Flughafen Leipzig Halle GmbH/Komisia, (rozsudok vo veci „letisko Lipsko-Halle“), Zb. 2011, s. II-1311, a najmä body 93 a 94; potvrdené vecou C-288/11 P, Mitteldeutsche Flughafen a Flughafen Leipzig-Halle/Komisia, Zb. 2012, zatiaľ neuverejnené.

38

(39)  Pozri rozsudok vo veci letisko Lipsko/Halle, bod 106.

39

(40)  Rozsudok vo veci letisko Lipsko/Halle, bod 102 a nasledujúce.

40

(41)  Vec C-205/03 P, FENIN/Komisia, Zb. 2006, s. I-6295, bod 88 a rozsudok vo veci letisko Lipsko/Halle, bod 95.

41

(42)  Rozsudok vo veci letisko Lipsko/Halle, bod 98.

42

(43)  Vec C-118/85, Komisia/Taliansko, Zb. 1987, s. 2599, body 7 a 8 a vec C-30/87, Bodson/Pompes funèbres des régions libérées, Zb. 1988, s. I-2479, bod 18.

43

(44)  Pozri najmä vec C-364/92, SAT/Eurocontrol, Zb. 1994, s. I–43, bod 30 a vec C-113/07 P, Selex Sistemi Integrati/Komisia, Zb. 2009, s. I–2207, bod 71.

44

(45)  Vec C-343/95, Cali & Figli/Servizi ecologici porto di Genova, Zb. 1997, s. I-1547. Rozhodnutie Komisie č. 309/02 z 19. marca 2003, letecká bezpečnosť – náhrada nákladov vzniknutých v súvislosti s útokmi z 11. septembra 2001 (Ú. v. EÚ C 148, 25.6.2003, s. 7). Rozhodnutie Komisie č. 438/02 zo 16. októbra 2002, pomoc orgánom verejnej správy v sektore prístavov (Ú. v. ES C 284, 21.11.2002, s. 2).

45

(46)  Pozri okrem iného vec C-172/03, Wolfgang Heiser/Finanzamt Innsbruck, Zb. 2005, s. I–01627, bod 36 a judikatúru citovanú v tomto rozsudku.

46

(47)  Podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2320/2002 zo 16. decembra 2002 o ustanovení spoločných pravidiel v oblasti bezpečnostnej ochrany civilného letectva (Ú. v. ES L 355, 30.12.2002, s. 1).

47

(48)  Rozhodnutie Komisie z 20. februára 2014 vo veci štátnej pomoci SA.35847 (2012/N) – Česká republika – letisko Ostrava, zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku, odôvodnenie 16.

48

(49)  § 27 písm. d) ods. 1 LuftVG: „Flugsicherungsdienste und die dazu erforderlichen flugsicherungstechnischen Einrichtungen werden an den Flugplätzen vorgehalten, bei denen das Bundesministerium für Verkehr, Bau und Stadtentwicklung einen Bedarf aus Gründen der Sicherheit und aus verkehrspolitischen Interessen anerkennt“.

49

§ 27 písm. d) ods. 1 LuftVG: „Flugsicherungsdienste und die dazu erforderlichen flugsicherungstechnischen Einrichtungen werden an den Flugplätzen vorgehalten, bei denen das Bundesministerium für Verkehr, Bau und Stadtentwicklung einen Bedarf aus Gründen der Sicherheit und aus verkehrspolitischen Interessen anerkennt“.

(50)  Rozsudok vo veci letisko Lipsko/Halle, bod 115.

50

(51)  Oznámenie Komisie členským štátom: uplatňovanie článkov 92 a 93 Zmluvy o EHS a článku 5 smernice Komisie 80/723/EHS na verejné podniky vo výrobnom sektore (Ú. v. ES C 307, 13.11.1993, s. 3, bod 11). Uvedené oznámenie sa zaoberá odvetvím výroby, ale je uplatniteľné aj na ďalšie hospodárske odvetvia. Pozri aj rozsudok vo veci T-16/96 Cityflyer, Zb. 1998, s. II-757, bod 51.

51

(52)  Pozri napríklad Moody’s, Updated Summary Guidance for Notching Bonds, Preferred Stocks a Hybrid Securities of Corporate Issuers (február 2007).

52

(53)  Úroveň kolaterálov sa môže vypočítať ako LGD, čo je očakávaná strata expozície dlžníka v percentách po zohľadnení súm, ktoré možno získať späť z kolaterálu a konkurznej podstaty; v dôsledku toho je LGD nepriamo úmerná hodnote kolaterálov.

53

(54)  Dokument Medzinárodná konvergencia merania kapitálu a kapitálových noriem, ktorý zverejnil Bazilejský výbor pre bankový dohľad v júni 2006.

54

(55)  Swapová úroková miera je ekvivalentom medzibankovej úrokovej miery (IBOR) s dlhšou splatnosťou. Na finančných trhoch sa používa ako referenčná sadzba pre stanovenie miery financovania.

55

(56)  Swap na kreditné zlyhanie (CDS) je (obchodovateľná) zmluva o kreditnom deriváte medzi dvomi protistranami, kupujúcim zabezpečenia a predajcom zabezpečenia, ktorou sa prenáša kreditné riziko spojené s príslušným referenčným subjektom z kupujúceho zabezpečenia na predajcu zabezpečenia. Kupujúci zabezpečenia platí za každé obdobie prirážku predajcovi zabezpečenia až do splatnosti CDS alebo do vopred stanovenej kreditnej udalosti, ktorá nastane v súvislosti s príslušným referenčným subjektom (podľa toho, čo nastane skôr). Pravidelné prirážky, ktoré platí kupujúci zabezpečenia (vyjadrené ako percento alebo z hľadiska bázických bodov zabezpečenej sumy, „nominálna hodnota“), sa nazývajú rozpätie CDS. Rozpätia CDS sa môžu použiť ako blízka proxy hodnota pre cenu úverového rizika.

56

(57)  Pozri napríklad Oxera Estimating the cost of capital for Dutch water companies, 2011 (s. 3), alebo údaje spoločnosti Bloomberg o poplatkoch za upisovanie pri emisii dlhopisov. Vo zvyšnej časti tohto rozhodnutia bude poplatok v hodnote 20 bázických bodov použitý na stanovenie konzervatívneho odhadu.

57

Estimating the cost of capital for Dutch water companies

(58)  Pozri napríklad Oxera, Estimating the cost of capital for Dutch water companies, 2011 (s. 3), alebo údaje spoločnosti Bloomberg o poplatkov za upisovanie pri emisii dlhopisov.

58

(59)  Vec C-482/99, Francúzsko/Komisia („Stardust Marine“), Zb. 2002, s. I-4397.

59

(60)  Spojené veci T-267/08 a T-279/08, Nord-Pas-de-Calais, Zb. 2011, s. II-1999, bod 108.

60

(61)  Vec 78/76, Steinike & Weinlig/Nemecko, Zb. 1977, s. 595, bod 21.

61

(62)  Prípad C-39/94, Syndicat français de l’Express international (SFEI) a iní/La Poste a iní, Zb. 1996, s. I-3547, bod 60 a vec C-342/96, Španielske kráľovstvo/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. 1999, s. I-2459, bod 41.

62

(63)  Vec 173/73, Talianska republika/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. 1974, s. 709, bod 13.

63

(64)  Vec C-482/99, Francúzsko/Komisia (Stardust Marine), Zb. 2002, s. I-4397, bod 69.

64

(65)  Vec C-305/89, Taliansko/Komisia (ALFA Romeo) Zb. 1991, s. I-1603, bod 23; vec T-296/97 Alitalia/Komisia, Zb. 2000, s. II-03871, bod 84.

65

(66)  Vec 40/85, Belgicko/Komisia, Zb. 1986, s. I-2321.

66

(67)  Rozsudok Stardust marine, bod 71.

67

(68)  Vec C-124/10P, Európska komisia/Électricité de France, Zb. 2012, zatiaľ neuverejnené, bod 85.

68

(69)  Rozsudok vo veci letisko Lipsko/Halle, bod 115.

69

(70)  Vec T-214/95, Het Vlaamse Gewest/Komisia, Zb. 1998, s. II-717.

70

(71)  Letisko Lipsko/Halle, bod 93 a rozhodnutie 2008/948/ES, odôvodnenie 8.

71

(72)  Vec T-109/01, Fleuren Compost/Komisia, Zb. 2004, s. II-127.

72

(73)  Bod 173 usmernení v oblasti letectva z roku 2014.

73

(74)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o modernizácii štátnej pomoci EÚ, COM(2012) 209 final.

74

(75)  Predpovede IATA pre osobnú a nákladnú dopravu na roky 2007 až 2011, október 2007.

75

(76)  Na základe odhadov pred rokom 2011.

76

(77)  Na základe odhadov na rok 2011.

77

(78)  To neznamená, že nemožno predpokladať, že budúce zisky môžu vyrovnať počiatočné straty.

78

---

| 4.9.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 232/43 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 232/43

---

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2015/1470

z 30. marca 2015

o štátnej pomoci SA.38517 (2014/C) (ex 2014/NN), ktorú poskytlo Rumunsko – Rozhodcovský rozsudok z 11. decembra 2013 Micula/Rumunsko

[oznámené pod číslom C(2015) 2112]

(Iba rumunské znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek (1),

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili svoje pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (2) a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

1.   POSTUP

| (1) | Na základe rozsudku z 11. decembra 2013 (ďalej len „rozsudok“) rozhodcovský súd (ďalej len „súd“) zriadený pod záštitou Medzinárodného centra pre riešenie investičných sporov (ďalej len „ICSID“) vo veci Micula a.o./Rumunsko
   (3) priznal náhradu škody piatim žalobcom (bratia Viorel Micula a Ioan Micula a spoločnosti S.C. European Food S.A., S.C. Starmill S.R.L. a S.C. Multipack, všetky vo vlastníctve bratov Miculovcov; spoločne „žalobcovia“) proti Rumunsku vo výške 376 433 229 RON (cca 82 miliónov EUR (4)) za to, že Rumunsko nezaistilo spravodlivé a rovnocenné zaobchádzanie s investíciami žalobcov, čo znamená, že Rumunsko porušilo článok 2 ods. 3 dohody medzi vládou Švédskeho kráľovstva a vládou Rumunska o podpore a vzájomnej ochrane investícií (ďalej len „bilaterálna investičná zmluva“) (5). Súd okrem toho rozhodol, že k tejto sume sa má pripisovať úrok, a to až do vykonania rozsudku zo strany Rumunska v plnom rozsahu. K 11. decembru 2013 tak celková suma, ktorú Rumunsko dlhovalo žalobcom, predstavovala 791 882 452 RON (cca. 178 miliónov EUR (6)). |
| --- | --- |

(1)

Na základe rozsudku z 11. decembra 2013 (ďalej len „rozsudok“) rozhodcovský súd (ďalej len „súd“) zriadený pod záštitou Medzinárodného centra pre riešenie investičných sporov (ďalej len „ICSID“) vo veci Micula a.o./Rumunsko
   (3) priznal náhradu škody piatim žalobcom (bratia Viorel Micula a Ioan Micula a spoločnosti S.C. European Food S.A., S.C. Starmill S.R.L. a S.C. Multipack, všetky vo vlastníctve bratov Miculovcov; spoločne „žalobcovia“) proti Rumunsku vo výške 376 433 229 RON (cca 82 miliónov EUR (4)) za to, že Rumunsko nezaistilo spravodlivé a rovnocenné zaobchádzanie s investíciami žalobcov, čo znamená, že Rumunsko porušilo článok 2 ods. 3 dohody medzi vládou Švédskeho kráľovstva a vládou Rumunska o podpore a vzájomnej ochrane investícií (ďalej len „bilaterálna investičná zmluva“) (5). Súd okrem toho rozhodol, že k tejto sume sa má pripisovať úrok, a to až do vykonania rozsudku zo strany Rumunska v plnom rozsahu. K 11. decembru 2013 tak celková suma, ktorú Rumunsko dlhovalo žalobcom, predstavovala 791 882 452 RON (cca. 178 miliónov EUR (6)).

| (2) | Útvary Komisie informovali listom z 31. januára 2014 rumunské orgány, že akékoľvek vykonanie alebo výkon rozsudku by predstavoval novú pomoc a musel by byť oznámený Komisii. |
| --- | --- |

(2)

Útvary Komisie informovali listom z 31. januára 2014 rumunské orgány, že akékoľvek vykonanie alebo výkon rozsudku by predstavoval novú pomoc a musel by byť oznámený Komisii.

| (3) | Rumunské orgány 20. februára 2014 informovali útvary Komisie, že rozsudok čiastočne vykonali započítaním časti náhrady škody, ktorú žalobcom priznal súd, k daniam, ktoré rumunským úradom dlhoval jeden zo žalobcov, menovite spoločnosť S.C. European Food S.A. Daňový dlh, ktorý bol takto započítaný, predstavoval 337 492 864 RON (cca 76 miliónov EUR (7)). Rumunsko žiadalo útvary Komisie o ďalšie objasnenie v súvislosti s možnosťou vyplatenia zostávajúcej sumy fyzickej osobe (bratia Viorel a Ioan Micula alebo akákoľvek iná fyzická osoba, ktorej môže byť nárok pridelený). |
| --- | --- |

(3)

Rumunské orgány 20. februára 2014 informovali útvary Komisie, že rozsudok čiastočne vykonali započítaním časti náhrady škody, ktorú žalobcom priznal súd, k daniam, ktoré rumunským úradom dlhoval jeden zo žalobcov, menovite spoločnosť S.C. European Food S.A. Daňový dlh, ktorý bol takto započítaný, predstavoval 337 492 864 RON (cca 76 miliónov EUR (7)). Rumunsko žiadalo útvary Komisie o ďalšie objasnenie v súvislosti s možnosťou vyplatenia zostávajúcej sumy fyzickej osobe (bratia Viorel a Ioan Micula alebo akákoľvek iná fyzická osoba, ktorej môže byť nárok pridelený).

| (4) | Útvary Komisie požiadali 12. marca 2014 Rumunsko o ďalšie informácie týkajúce sa plánovaného ďalšieho vykonávania alebo výkonu rozsudku, ktoré Rumunsko poskytlo v liste z 26. marca 2014. |
| --- | --- |

(4)

Útvary Komisie požiadali 12. marca 2014 Rumunsko o ďalšie informácie týkajúce sa plánovaného ďalšieho vykonávania alebo výkonu rozsudku, ktoré Rumunsko poskytlo v liste z 26. marca 2014.

| (5) | Útvary Komisie upozornili 1. apríla 2014 rumunské úrady na možnosť vydania príkazu na pozastavenie pomoci s cieľom zaistiť, aby sa nevyplácala žiadna ďalšia nezlučiteľná štátna pomoc a požiadali Rumunsko o pripomienky v tejto súvislosti. Rumunsko v liste zo 7. apríla 2014 vyhlásilo, že si neželá vyjadriť pripomienky týkajúce sa možnosti vydania príkazu na pozastavenie pomoci zo strany Komisie. |
| --- | --- |

(5)

Útvary Komisie upozornili 1. apríla 2014 rumunské úrady na možnosť vydania príkazu na pozastavenie pomoci s cieľom zaistiť, aby sa nevyplácala žiadna ďalšia nezlučiteľná štátna pomoc a požiadali Rumunsko o pripomienky v tejto súvislosti. Rumunsko v liste zo 7. apríla 2014 vyhlásilo, že si neželá vyjadriť pripomienky týkajúce sa možnosti vydania príkazu na pozastavenie pomoci zo strany Komisie.

| (6) | Komisia v liste z 26. mája 2014 informovala Rumunsko o svojom rozhodnutí vydať príkaz na pozastavenie pomoci (ďalej len „príkaz na pozastavenie pomoci“) podľa článku 11 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (8), ktorým sa Rumunsku ukladá povinnosť pozastaviť akékoľvek opatrenie, ktoré by mohlo viesť k vykonaniu alebo výkonu časti rozsudku, ktorá ešte nebola vyplatená, keďže by to predstavovalo vyplatenie neoprávnenej štátnej pomoci, kým Komisia neprijme konečné rozhodnutie o zlučiteľnosti tejto štátnej pomoci s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(6)

Komisia v liste z 26. mája 2014 informovala Rumunsko o svojom rozhodnutí vydať príkaz na pozastavenie pomoci (ďalej len „príkaz na pozastavenie pomoci“) podľa článku 11 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (8), ktorým sa Rumunsku ukladá povinnosť pozastaviť akékoľvek opatrenie, ktoré by mohlo viesť k vykonaniu alebo výkonu časti rozsudku, ktorá ešte nebola vyplatená, keďže by to predstavovalo vyplatenie neoprávnenej štátnej pomoci, kým Komisia neprijme konečné rozhodnutie o zlučiteľnosti tejto štátnej pomoci s vnútorným trhom.

| (7) | Komisia v liste z 1. októbra 2014 informovala Rumunsko o svojom rozhodnutí začať postup uvedený v článku 108 ods. 2 zmluvy (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) v súvislosti s čiastočným vykonaním rozsudku Rumunskom, ktoré sa uskutočnilo začiatkom roka 2014 (9), ako aj v súvislosti s akýmkoľvek ďalším vykonaním alebo výkonom rozsudku. |
| --- | --- |

(7)

Komisia v liste z 1. októbra 2014 informovala Rumunsko o svojom rozhodnutí začať postup uvedený v článku 108 ods. 2 zmluvy (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) v súvislosti s čiastočným vykonaním rozsudku Rumunskom, ktoré sa uskutočnilo začiatkom roka 2014 (9), ako aj v súvislosti s akýmkoľvek ďalším vykonaním alebo výkonom rozsudku.

| (8) | Rozhodnutie Komisie o začatí postupu bolo zverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (10)7. novembra 2014. Komisia na základe tohto rozhodnutia vyzvala zúčastnené strany, aby predložili svoje pripomienky. |
| --- | --- |

(8)

Rozhodnutie Komisie o začatí postupu bolo zverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (10)7. novembra 2014. Komisia na základe tohto rozhodnutia vyzvala zúčastnené strany, aby predložili svoje pripomienky.

| (9) | Rumunsko predložilo svoje pripomienky na rozhodnutí o začatí konania 26. novembra 2014. Žalobcovia 8. decembra 2014 predložili pripomienky ako zainteresovaná strana po tom, čo Komisia zamietla ich žiadosť o dlhšie obdobie na predloženie ich pripomienok. Pripomienky žalobcov boli predložené Rumunsku, ktoré dostalo príležitosť reagovať. Stanovisko Rumunska k pripomienkam žalobcov bolo prijaté 27. januára 2015. |
| --- | --- |

(9)

Rumunsko predložilo svoje pripomienky na rozhodnutí o začatí konania 26. novembra 2014. Žalobcovia 8. decembra 2014 predložili pripomienky ako zainteresovaná strana po tom, čo Komisia zamietla ich žiadosť o dlhšie obdobie na predloženie ich pripomienok. Pripomienky žalobcov boli predložené Rumunsku, ktoré dostalo príležitosť reagovať. Stanovisko Rumunska k pripomienkam žalobcov bolo prijaté 27. januára 2015.

| (10) | Žalobcovia zároveň požadovali prístup k všetkej písomnej korešpondencii medzi Komisiou a Rumunskom, ktorá je súčasťou spisu. Táto žiadosť bola 19. decembra 2014 zamietnutá a zamietnutie bolo 2. marca 2015 potvrdené. |
| --- | --- |

(10)

Žalobcovia zároveň požadovali prístup k všetkej písomnej korešpondencii medzi Komisiou a Rumunskom, ktorá je súčasťou spisu. Táto žiadosť bola 19. decembra 2014 zamietnutá a zamietnutie bolo 2. marca 2015 potvrdené.

| (11) | Rumunské orgány informovali listom z 9. a 11. marca 2015 Komisiu, že v období od 5. februára do 25. februára 2015 súdom vymenovaný exekútor zabavil ministerstvu financií ďalšiu sumu vo výške 9 197 482 RON, a že ministerstvo financií dobrovoľne zaplatilo zvyšnú sumu (t. j. 466 760 066 RON) (11) na zablokovaný účet otvorený na meno piatich žalobcov. |
| --- | --- |

(11)

Rumunské orgány informovali listom z 9. a 11. marca 2015 Komisiu, že v období od 5. februára do 25. februára 2015 súdom vymenovaný exekútor zabavil ministerstvu financií ďalšiu sumu vo výške 9 197 482 RON, a že ministerstvo financií dobrovoľne zaplatilo zvyšnú sumu (t. j. 466 760 066 RON) (11) na zablokovaný účet otvorený na meno piatich žalobcov.

2.   SÚVISLOSTI

Právne predpisy o štátnej pomoci platné v Rumunsku pred jeho pristúpením k Únii

| (12) | Dňa 1. februára 1995 nadobudla účinnosť európska dohoda o pridružení (ďalej len „ED“) medzi Európskym spoločenstvom (ďalej len „Spoločenstvo“) a jeho členskými štátmi na jednej strane a Rumunskom na strane druhej (12). Cieľom ED bolo pripraviť Rumunsko na pristúpenie k Únii. V článku 64 ods. 1 bod iii) ED sa akákoľvek verejná pomoc, ktorá skresľuje alebo môže skresľovať hospodársku súťaž zvýhodňovaním určitých podnikov alebo výroby určitého tovaru vyhlasuje za nezlučiteľnú s riadnym fungovaním ED, ak to môže ovplyvňovať obchod medzi Úniou a Rumunskom. Podľa článku 64 ods. 2 ED sa museli akékoľvek činnosti v rozpore s týmto článkom posudzovať „na základe kritérií vyplývajúcich z uplatňovania pravidiel článkov 85, 86 a 92 Zmluvy o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva“ (teraz články 101, 102 a 107 zmluvy). Tento dynamický odkaz na „kritériá vyplývajúce z uplatňovania pravidiel“ sa vzťahuje na všetky pravidlá Únie týkajúce sa štátnej pomoci vrátane pravidiel, ktorými sa upravuje udeľovanie regionálnej štátnej pomoci (13). Článkami 69 a 71 ED sa okrem hmotnoprávnej povinnosti dodržiavať súlad s právnymi predpismi Únie v oblasti štátnej pomoci ukladá Rumunsku povinnosť harmonizovať svoje vnútroštátne právne predpisy s acquis communautaire, s výslovným uvedením právnych predpisov Únie v oblasti hospodárskej súťaže, a teda právnych predpisov Únie v oblasti štátnej pomoci, ktoré tvoria jeho súčasť. V ED bola teda Rumunsku uložená povinnosť a Rumunsko sa zaviazalo, že bude dodržiavať celý súbor právnych predpisov Únie v oblasti štátnej pomoci. ED sa okrem toho stala súčasťou vnútroštátneho právneho poriadku po tom, čo ju národný parlament schválil zákonom 20/1993 a uverejnil v štátnom Úradnom vestníku 12. apríla 1993 (14). |
| --- | --- |

(12)

Dňa 1. februára 1995 nadobudla účinnosť európska dohoda o pridružení (ďalej len „ED“) medzi Európskym spoločenstvom (ďalej len „Spoločenstvo“) a jeho členskými štátmi na jednej strane a Rumunskom na strane druhej (12). Cieľom ED bolo pripraviť Rumunsko na pristúpenie k Únii. V článku 64 ods. 1 bod iii) ED sa akákoľvek verejná pomoc, ktorá skresľuje alebo môže skresľovať hospodársku súťaž zvýhodňovaním určitých podnikov alebo výroby určitého tovaru vyhlasuje za nezlučiteľnú s riadnym fungovaním ED, ak to môže ovplyvňovať obchod medzi Úniou a Rumunskom. Podľa článku 64 ods. 2 ED sa museli akékoľvek činnosti v rozpore s týmto článkom posudzovať „na základe kritérií vyplývajúcich z uplatňovania pravidiel článkov 85, 86 a 92 Zmluvy o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva“ (teraz články 101, 102 a 107 zmluvy). Tento dynamický odkaz na „kritériá vyplývajúce z uplatňovania pravidiel“ sa vzťahuje na všetky pravidlá Únie týkajúce sa štátnej pomoci vrátane pravidiel, ktorými sa upravuje udeľovanie regionálnej štátnej pomoci (13). Článkami 69 a 71 ED sa okrem hmotnoprávnej povinnosti dodržiavať súlad s právnymi predpismi Únie v oblasti štátnej pomoci ukladá Rumunsku povinnosť harmonizovať svoje vnútroštátne právne predpisy s acquis communautaire, s výslovným uvedením právnych predpisov Únie v oblasti hospodárskej súťaže, a teda právnych predpisov Únie v oblasti štátnej pomoci, ktoré tvoria jeho súčasť. V ED bola teda Rumunsku uložená povinnosť a Rumunsko sa zaviazalo, že bude dodržiavať celý súbor právnych predpisov Únie v oblasti štátnej pomoci. ED sa okrem toho stala súčasťou vnútroštátneho právneho poriadku po tom, čo ju národný parlament schválil zákonom 20/1993 a uverejnil v štátnom Úradnom vestníku 12. apríla 1993 (14).

| (13) | Rumunsko v záujme splnenia svojej povinnosti týkajúcej sa harmonizácie v zmysle ED schválilo v roku 1999 právny predpis o štátnej pomoci (ďalej len „právny predpis o štátnej pomoci“) č. 143/1999, ktorý nadobudol účinnosť 1. januára 2000. V tomto právnom predpise je to isté vymedzenie pojmu štátna pomoc ako v článku 64 ED a v práve Únie. Týmto zákonom sa zároveň ustanovila Rumunská rada pre hospodársku súťaž (15) a Rumunský úrad pre hospodársku súťaž (16) za jeho vnútroštátne orgány dohľadu nad štátnou pomocou, príslušné pre posudzovanie zlučiteľnosti štátnej pomoci, ktorú udeľuje Rumunsko podnikom (17) a stanovil sa postup, ktorý sa má dodržiavať pri notifikovaní a schválení štátnej pomoci, a ktorý bol vypracovaný podľa vzoru v článku 108 zmluvy. |
| --- | --- |

(13)

Rumunsko v záujme splnenia svojej povinnosti týkajúcej sa harmonizácie v zmysle ED schválilo v roku 1999 právny predpis o štátnej pomoci (ďalej len „právny predpis o štátnej pomoci“) č. 143/1999, ktorý nadobudol účinnosť 1. januára 2000. V tomto právnom predpise je to isté vymedzenie pojmu štátna pomoc ako v článku 64 ED a v práve Únie. Týmto zákonom sa zároveň ustanovila Rumunská rada pre hospodársku súťaž (15) a Rumunský úrad pre hospodársku súťaž (16) za jeho vnútroštátne orgány dohľadu nad štátnou pomocou, príslušné pre posudzovanie zlučiteľnosti štátnej pomoci, ktorú udeľuje Rumunsko podnikom (17) a stanovil sa postup, ktorý sa má dodržiavať pri notifikovaní a schválení štátnej pomoci, a ktorý bol vypracovaný podľa vzoru v článku 108 zmluvy.

Systém investičných stimulov

| (14) | Rumunsko 2. októbra 1998 prijalo mimoriadny výnos vlády č. 24/1998 (ďalej len „EGO 24“), ktorým poskytlo určitým investorom v znevýhodnených regiónoch rad investičných stimulov, okrem iného:






  — | článok 6 ods. 1 písm. a): výnimka z platenia ciel a dane z pridanej hodnoty na stroje, náradia, zariadenia, vybavenie, dopravné prostriedky, iný tovar podliehajúci odpisovaniu, ktoré sa dovážajú alebo vyrábajú vnútroštátne na účely investovania v tomto regióne (ďalej len „nástroj týkajúci sa strojov“), |
| --- | --- | --- |

(14)

Rumunsko 2. októbra 1998 prijalo mimoriadny výnos vlády č. 24/1998 (ďalej len „EGO 24“), ktorým poskytlo určitým investorom v znevýhodnených regiónoch rad investičných stimulov, okrem iného:

—

článok 6 ods. 1 písm. a): výnimka z platenia ciel a dane z pridanej hodnoty na stroje, náradia, zariadenia, vybavenie, dopravné prostriedky, iný tovar podliehajúci odpisovaniu, ktoré sa dovážajú alebo vyrábajú vnútroštátne na účely investovania v tomto regióne (ďalej len „nástroj týkajúci sa strojov“),

| — | článok 6 ods. 1 písm. b): vrátenie ciel zo surovín, náhradných dielov a/alebo komponentov potrebných na dosiahnutie vlastnej produkcie investora v tomto regióne (ďalej len „nástroj týkajúci sa surovín“), |
| --- | --- |

—

článok 6 ods. 1 písm. b): vrátenie ciel zo surovín, náhradných dielov a/alebo komponentov potrebných na dosiahnutie vlastnej produkcie investora v tomto regióne (ďalej len „nástroj týkajúci sa surovín“),

| — | článok 6 ods. 1 písm. c): výnimka z platenia dane zo zisku počas obdobia, pre ktoré je príslušná oblasť označená ako znevýhodnený región (ďalej len „nástroj týkajúci sa dane zo zisku“). |
| --- | --- |

—

článok 6 ods. 1 písm. c): výnimka z platenia dane zo zisku počas obdobia, pre ktoré je príslušná oblasť označená ako znevýhodnený región (ďalej len „nástroj týkajúci sa dane zo zisku“).

| (15) | Rumunská vláda rozhodla, ktoré regióny by mali byť označené za znevýhodnené a na ako dlho, maximálne na desať rokov. Vláda na základe rozhodnutia z 25. marca 1999 vyhlásila banskú oblasť Ștei-Nucet, okres Bihor, za znevýhodnený región na desať rokov s účinnosťou od 1. apríla 1999. |
| --- | --- |

(15)

Rumunská vláda rozhodla, ktoré regióny by mali byť označené za znevýhodnené a na ako dlho, maximálne na desať rokov. Vláda na základe rozhodnutia z 25. marca 1999 vyhlásila banskú oblasť Ștei-Nucet, okres Bihor, za znevýhodnený región na desať rokov s účinnosťou od 1. apríla 1999.

| (16) | Rumunská rada pre hospodársku súťaž 15. mája 2000 prijala rozhodnutie č. 244/2000, v ktorom dospela k záveru, že niekoľko stimulov ponúknutých v rámci nariadenia EGO 24 narušilo hospodársku súťaž. Domnieva sa, že „výnimka z ciel na suroviny sa považuje za štátnu pomoc na prevádzkové účely ...“ čo vedie k narušeniu hospodárskej súťaže“ a rozhodla o tom, že „vrátenie cla na dovezené suroviny, náhradné diely a/alebo komponenty potrebné na účely vlastnej produkcie v oblasti ... sa odstraňuje“. Toto rozhodnutie bolo schválené na základe oznámenia štátnej agentúry pre regionálny rozvoj (poskytovateľ pomoci v rámci nariadenia EGO 24) Rade pre hospodársku súťaž, v súlade s právnym predpisom č. 143/1999, o plánovaných úpravách v nariadení EGO 24, ktoré boli zahrnuté do návrhu mimoriadneho výnosu vlády 75/2000 (ďalej len „EGO 75“). Rumunský zákonodarca v rámci ďalších oznámených úprav plánoval nahradiť úhradu cla v zmysle článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia EGO 24 (nástroj týkajúci sa surovín) výnimkou z ciel na dovezené suroviny, náhradné diely a/alebo komponenty potrebné na účely vlastnej produkcie. Rada pre hospodársku súťaž udelila v rozhodnutí č. 244/2000 podmienečné povolenie na vypracovanie nariadenia EGO 75 za predpokladu, že budú splnené nasledujúce podmienky: i) nástroje podľa článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia EGO 24 by sa mali zrušiť a plánovaná zmena týkajúca sa nahradenia úhrady cla výnimkou z ciel by sa mala vypustiť a ii) plánované zmeny v článku 6 ods. 1 písm. c) nariadenia EGO 24 (nástroj týkajúci sa dane zo zisku) by sa obmedzil len na zisk, ktorý je opakovane investovaný. |
| --- | --- |

(16)

Rumunská rada pre hospodársku súťaž 15. mája 2000 prijala rozhodnutie č. 244/2000, v ktorom dospela k záveru, že niekoľko stimulov ponúknutých v rámci nariadenia EGO 24 narušilo hospodársku súťaž. Domnieva sa, že „výnimka z ciel na suroviny sa považuje za štátnu pomoc na prevádzkové účely ...“ čo vedie k narušeniu hospodárskej súťaže“ a rozhodla o tom, že „vrátenie cla na dovezené suroviny, náhradné diely a/alebo komponenty potrebné na účely vlastnej produkcie v oblasti ... sa odstraňuje“. Toto rozhodnutie bolo schválené na základe oznámenia štátnej agentúry pre regionálny rozvoj (poskytovateľ pomoci v rámci nariadenia EGO 24) Rade pre hospodársku súťaž, v súlade s právnym predpisom č. 143/1999, o plánovaných úpravách v nariadení EGO 24, ktoré boli zahrnuté do návrhu mimoriadneho výnosu vlády 75/2000 (ďalej len „EGO 75“). Rumunský zákonodarca v rámci ďalších oznámených úprav plánoval nahradiť úhradu cla v zmysle článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia EGO 24 (nástroj týkajúci sa surovín) výnimkou z ciel na dovezené suroviny, náhradné diely a/alebo komponenty potrebné na účely vlastnej produkcie. Rada pre hospodársku súťaž udelila v rozhodnutí č. 244/2000 podmienečné povolenie na vypracovanie nariadenia EGO 75 za predpokladu, že budú splnené nasledujúce podmienky: i) nástroje podľa článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia EGO 24 by sa mali zrušiť a plánovaná zmena týkajúca sa nahradenia úhrady cla výnimkou z ciel by sa mala vypustiť a ii) plánované zmeny v článku 6 ods. 1 písm. c) nariadenia EGO 24 (nástroj týkajúci sa dane zo zisku) by sa obmedzil len na zisk, ktorý je opakovane investovaný.

| (17) | Nariadenie EGO 75 nadobudlo účinnosť 1. júla 2000. V prijatej podobe však nariadenie EGO 75 nespĺňalo podmienky Rady pre hospodársku súťaž na zrušenie nástroja týkajúceho sa surovín a vypustenie jeho plánovanej zmeny. Namiesto toho sa ním zmenil článok 6 ods. 1 písm. b) nariadenia EGO 24, a to nahradením vrátenia ciel v rámci nástroja týkajúceho sa surovín za výnimku z ciel na dovezené suroviny v priamom rozpore s rozhodnutím č. 244/2000. |
| --- | --- |

(17)

Nariadenie EGO 75 nadobudlo účinnosť 1. júla 2000. V prijatej podobe však nariadenie EGO 75 nespĺňalo podmienky Rady pre hospodársku súťaž na zrušenie nástroja týkajúceho sa surovín a vypustenie jeho plánovanej zmeny. Namiesto toho sa ním zmenil článok 6 ods. 1 písm. b) nariadenia EGO 24, a to nahradením vrátenia ciel v rámci nástroja týkajúceho sa surovín za výnimku z ciel na dovezené suroviny v priamom rozpore s rozhodnutím č. 244/2000.

| (18) | Rada pre hospodársku súťaž napadla nevykonanie jej rozhodnutia pred odvolacím súdom v Bukurešti, ktorý však túto žiadosť 26. januára 2001 zamietol ako neprípustnú (18). Táto neprípustnosť sa zakladala na skutočnosti, že nariadenie EGO 75 sa považovalo za legislatívne a nie administratívne opatrenie, zákonnosť ktorého Rada pre hospodársku súťaž nemohla napadnúť v zmysle právneho predpisu č. 143/1999, a že akékoľvek rozpory medzi právnymi ustanoveniami musela vyriešiť vláda a parlament bez zasahovania súdov. Vyšší kasačný a odvolací súd Rumunska 19. februára 2002 zamietol odvolanie Rady pre hospodársku súťaž voči rozhodnutiu odvolacieho súdu ako neprípustné z podobných dôvodov (19). |
| --- | --- |

(18)

Rada pre hospodársku súťaž napadla nevykonanie jej rozhodnutia pred odvolacím súdom v Bukurešti, ktorý však túto žiadosť 26. januára 2001 zamietol ako neprípustnú (18). Táto neprípustnosť sa zakladala na skutočnosti, že nariadenie EGO 75 sa považovalo za legislatívne a nie administratívne opatrenie, zákonnosť ktorého Rada pre hospodársku súťaž nemohla napadnúť v zmysle právneho predpisu č. 143/1999, a že akékoľvek rozpory medzi právnymi ustanoveniami musela vyriešiť vláda a parlament bez zasahovania súdov. Vyšší kasačný a odvolací súd Rumunska 19. februára 2002 zamietol odvolanie Rady pre hospodársku súťaž voči rozhodnutiu odvolacieho súdu ako neprípustné z podobných dôvodov (19).

| (19) | Rumunsko vo februári 2000 začalo prístupové rozhovory s Úniou. Súčasťou týchto rokovaní bola politika v oblasti hospodárskej súťaže vrátane dodržiavania pravidiel Únie týkajúcich sa štátnej pomoci. V spoločnom stanovisku Únie z 21. novembra 2001 sa v súvislosti s týmito rokovaniami poznamenáva, že „existuje niekoľko súčasných, ako aj nezlučiteľných schém pomoci, ktoré neboli zosúladené s acquis“ vrátane „nástrojov poskytnutých v rámci [nariadenie EGO 24 a nariadenie EGO 75]“ (20). |
| --- | --- |

(19)

Rumunsko vo februári 2000 začalo prístupové rozhovory s Úniou. Súčasťou týchto rokovaní bola politika v oblasti hospodárskej súťaže vrátane dodržiavania pravidiel Únie týkajúcich sa štátnej pomoci. V spoločnom stanovisku Únie z 21. novembra 2001 sa v súvislosti s týmito rokovaniami poznamenáva, že „existuje niekoľko súčasných, ako aj nezlučiteľných schém pomoci, ktoré neboli zosúladené s acquis“ vrátane „nástrojov poskytnutých v rámci [nariadenie EGO 24 a nariadenie EGO 75]“ (20).

| (20) | Rumunsko 31. augusta 2004 zrušilo všetky stimuly poskytované v rámci nariadenia EGO 24, zmeneného nariadením EGO 75, okrem nástroja týkajúceho sa dane zo zisku. Zrušenie stimulov v rámci nariadenia EGO 24 nadobudlo účinnosť 22. februára 2005. V sprievodnej správe k aktu, ktorým sa ruší nariadenie EGO 24, zmenené nariadením EGO 75, sa vysvetľuje: „S cieľom splniť kritériá v pravidlách Spoločenstva o štátnej pomoci a tiež s cieľom dokončiť rokovania v kapitole č. 6 – Politika hospodárskej súťaže je potrebná, aby sa vo vnútroštátnych predpisoch eliminovali všetky formy štátnej pomoci, ktoré nie sú zlučiteľné s acquis communautaire v tejto oblasti a v tejto súvislosti sa navrhuje zrušiť [...] ustanovenia v článku 6 ods. 1 písm. b), písm. d) a písm. e) mimoriadneho výnosu vlády č. 24/1998 o znevýhodnených oblastiach [...]“ (21). |
| --- | --- |

(20)

Rumunsko 31. augusta 2004 zrušilo všetky stimuly poskytované v rámci nariadenia EGO 24, zmeneného nariadením EGO 75, okrem nástroja týkajúceho sa dane zo zisku. Zrušenie stimulov v rámci nariadenia EGO 24 nadobudlo účinnosť 22. februára 2005. V sprievodnej správe k aktu, ktorým sa ruší nariadenie EGO 24, zmenené nariadením EGO 75, sa vysvetľuje: „S cieľom splniť kritériá v pravidlách Spoločenstva o štátnej pomoci a tiež s cieľom dokončiť rokovania v kapitole č. 6 – Politika hospodárskej súťaže je potrebná, aby sa vo vnútroštátnych predpisoch eliminovali všetky formy štátnej pomoci, ktoré nie sú zlučiteľné s acquis communautaire v tejto oblasti a v tejto súvislosti sa navrhuje zrušiť [...] ustanovenia v článku 6 ods. 1 písm. b), písm. d) a písm. e) mimoriadneho výnosu vlády č. 24/1998 o znevýhodnených oblastiach [...]“ (21).

Investície žalobcov a rozhodcovské konanie ICSID

| (21) | Žalobcovia začiatkom tretieho tisícročia realizovali isté investície v oblasti Ștei-Nucet, okres Bihor. Spoločnosť S.C. European Food S.A. získala 1. júna 2000 osvedčenie o trvalom investorovi a spoločnosť S.C. Starmill S.R.L. a spoločnosť S.C. Multipack získali osvedčenia o trvalom investorovi (ďalej len „OTI“) 17. mája 2002, čím sa tieto spoločnosti stali oprávnené na využívanie schémy zriadenej v nariadení EGO 24, zmenenom nariadením EGO 75, v súvislosti s investíciami, ktoré realizovali od týchto dátumov v regióne Ștei-Nucet v okrese Bihor v Rumunsku. |
| --- | --- |

(21)

Žalobcovia začiatkom tretieho tisícročia realizovali isté investície v oblasti Ștei-Nucet, okres Bihor. Spoločnosť S.C. European Food S.A. získala 1. júna 2000 osvedčenie o trvalom investorovi a spoločnosť S.C. Starmill S.R.L. a spoločnosť S.C. Multipack získali osvedčenia o trvalom investorovi (ďalej len „OTI“) 17. mája 2002, čím sa tieto spoločnosti stali oprávnené na využívanie schémy zriadenej v nariadení EGO 24, zmenenom nariadením EGO 75, v súvislosti s investíciami, ktoré realizovali od týchto dátumov v regióne Ștei-Nucet v okrese Bihor v Rumunsku.

| (22) | Rumunsko a Švédsko uzatvorili v roku 2003 bilaterálnu investičnú zmluvu, ktorou sa investorom každej krajiny (vrátane investícií uzatvorených pred nadobudnutím účinnosti bilaterálnej investičnej zmluvy (22)) poskytli určité ochrany pri investovaní v druhej krajine. V bilaterálnej investičnej zmluve sa okrem iného garantovalo spravodlivé a rovnocenné zaobchádzanie so zahrnutými investíciami v hostiteľskom štáte, čo sa vykladalo aj ako zahrnutie ochrany oprávnených očakávaní investorov. Investori mohli zároveň začať konania pred medzinárodným rozhodcovským súdom, ak sa domnievali, že hostiteľský štát porušil ich práva podľa bilaterálnej investičnej zmluvy. Keďže bratia Miculovci majú švédske štátne občianstvo, tvrdili, že sa na ich investície v Rumunsku vzťahovala bilaterálna investičná zmluva. |
| --- | --- |

(22)

Rumunsko a Švédsko uzatvorili v roku 2003 bilaterálnu investičnú zmluvu, ktorou sa investorom každej krajiny (vrátane investícií uzatvorených pred nadobudnutím účinnosti bilaterálnej investičnej zmluvy (22)) poskytli určité ochrany pri investovaní v druhej krajine. V bilaterálnej investičnej zmluve sa okrem iného garantovalo spravodlivé a rovnocenné zaobchádzanie so zahrnutými investíciami v hostiteľskom štáte, čo sa vykladalo aj ako zahrnutie ochrany oprávnených očakávaní investorov. Investori mohli zároveň začať konania pred medzinárodným rozhodcovským súdom, ak sa domnievali, že hostiteľský štát porušil ich práva podľa bilaterálnej investičnej zmluvy. Keďže bratia Miculovci majú švédske štátne občianstvo, tvrdili, že sa na ich investície v Rumunsku vzťahovala bilaterálna investičná zmluva.

| (23) | Žalobcovia 28. júla 2005 v reakcii na zrušenie investičných stimulov podľa nariadenia EGO 24 požadovali zriadenie rozhodcovského súdu podľa ustanovení bilaterálnej investičnej zmluvy o urovnávaní sporov. Súd v rozhodnutí z 24. septembra 2008 vyhlásil, že nároky žalobcov sú prípustné. Pôvodne žalobcovia požadovali opätovné zriadenie investičných stimulov v nariadení EGO 24, ktoré boli zrušené k 22. februáru 2005. V roku 2009 však svoj nárok žalobcovia počas konania čiastočne stiahli a namiesto toho požadovali náhradu škody za škody vyplývajúce zo zrušenia stimulov v nariadení EGO 24. Žalobcovia tvrdli, že zrušením stimulov porušilo Rumunsko ich oprávnené očakávania, že by tieto stimuly boli dostupné v podstate do 1. apríla 2009. Podľa žalobcov tak Rumunsko porušilo svoju povinnosť spravodlivého a rovnocenného zaobchádzania, ktoré im bolo priznané ako švédskym investorom podľa článku 2 ods. 3 bilaterálnej investičnej zmluvy. |
| --- | --- |

(23)

Žalobcovia 28. júla 2005 v reakcii na zrušenie investičných stimulov podľa nariadenia EGO 24 požadovali zriadenie rozhodcovského súdu podľa ustanovení bilaterálnej investičnej zmluvy o urovnávaní sporov. Súd v rozhodnutí z 24. septembra 2008 vyhlásil, že nároky žalobcov sú prípustné. Pôvodne žalobcovia požadovali opätovné zriadenie investičných stimulov v nariadení EGO 24, ktoré boli zrušené k 22. februáru 2005. V roku 2009 však svoj nárok žalobcovia počas konania čiastočne stiahli a namiesto toho požadovali náhradu škody za škody vyplývajúce zo zrušenia stimulov v nariadení EGO 24. Žalobcovia tvrdli, že zrušením stimulov porušilo Rumunsko ich oprávnené očakávania, že by tieto stimuly boli dostupné v podstate do 1. apríla 2009. Podľa žalobcov tak Rumunsko porušilo svoju povinnosť spravodlivého a rovnocenného zaobchádzania, ktoré im bolo priznané ako švédskym investorom podľa článku 2 ods. 3 bilaterálnej investičnej zmluvy.

| (24) | Komisia v priebehu rozhodcovského konania zasiahla ako amicus curiae. Komisia vo svojom vyjadrení predloženom 20. júla 2009 vysvetlila, že stimuly v nariadení EGO 24 boli: „nezlučiteľné s pravidlami Spoločenstva o regionálnej pomoci. Stimulmi sa konkrétne nerešpektovali požiadavky právnych predpisov Spoločenstva, pokiaľ ide o oprávnené náklady a intenzitu pomoci. Nástroje okrem toho predstavovali prevádzkovú pomoc, ktorá je v pravidlách regionálnej pomoci vylúčená“. |
| --- | --- |

(24)

Komisia v priebehu rozhodcovského konania zasiahla ako amicus curiae. Komisia vo svojom vyjadrení predloženom 20. júla 2009 vysvetlila, že stimuly v nariadení EGO 24 boli: „nezlučiteľné s pravidlami Spoločenstva o regionálnej pomoci. Stimulmi sa konkrétne nerešpektovali požiadavky právnych predpisov Spoločenstva, pokiaľ ide o oprávnené náklady a intenzitu pomoci. Nástroje okrem toho predstavovali prevádzkovú pomoc, ktorá je v pravidlách regionálnej pomoci vylúčená“.

| (25) | Komisia tiež zistila, že „akékoľvek rozhodnutie, ktorým sa obnovujú výsady, ktoré Rumunsko zrušilo, alebo ktorým sa nahrádza žalobcom škoda za stratu týchto výsad, by viedlo k poskytnutiu novej pomoci, ktorá by bola nezlučiteľná so Zmluvou o ES“. Súd takisto informovala, že „výkon (akéhokoľvek rozhodnutia, ktorým sa požaduje, aby Rumunsko opätovne zriadilo investičné schémy, o ktorých sa počas prístupových rokovaní zistilo, že sú nezlučiteľné s vnútorným trhom) sa teda nemôže uskutočniť, ak by bolo v rozpore s pravidlami politiky EÚ v oblasti štátnej pomoci“. |
| --- | --- |

(25)

Komisia tiež zistila, že „akékoľvek rozhodnutie, ktorým sa obnovujú výsady, ktoré Rumunsko zrušilo, alebo ktorým sa nahrádza žalobcom škoda za stratu týchto výsad, by viedlo k poskytnutiu novej pomoci, ktorá by bola nezlučiteľná so Zmluvou o ES“. Súd takisto informovala, že „výkon (akéhokoľvek rozhodnutia, ktorým sa požaduje, aby Rumunsko opätovne zriadilo investičné schémy, o ktorých sa počas prístupových rokovaní zistilo, že sú nezlučiteľné s vnútorným trhom) sa teda nemôže uskutočniť, ak by bolo v rozpore s pravidlami politiky EÚ v oblasti štátnej pomoci“.

| (26) | Súd v rozsudku z 11. decembra 2013 stanovil, že zrušením stimulov v nariadení EGO 24 Rumunsko do 1. apríla 2009 sa „porušovali oprávnené očakávania žalobcov v súvislosti s dostupnosťou stimulov v nariadení EGO 24“ (23). Súd ďalej dospel k názoru, že s výnimkou zachovania povinností investorov v zmysle nariadenia EGO 24 po zrušení príslušných stimulov „bolo zrušenie stimulov zo strany Rumunska primeraným opatrením v rámci vykonávania racionálnej politiky.“ (24) Ďalej však súd uviedol, že (25): „Týmto záverom sa nezasahuje do uvedeného výroku [...] súdu, že Rumunsko do 1. apríla 2009 porušovalo oprávnené očakávania žalobcov v súvislosti s nepretržitou dostupnosťou stimulov. Výsledkom je, že opatrenia Rumunska, hoci z väčšej časti náležite a úzko zamerané v rámci vykonávania racionálnej politiky, boli voči žalobcom nespravodlivé a nerovnocenné“.
  Vo svojej analýze dospel súd k záveru, že (26): „Zrušením stimulov v nariadení EGO 24 pred 1. aprílom 2009 nekonalo Rumunsko neprimerane alebo v zlej viere (s tým rozdielom, že [Rumunsko] konalo neprimerane tým, že zachovávalo povinnosti investorov po ukončení stimulov). Súd však väčšinovým rozhodnutím dospel k názoru, že Rumunsko porušilo oprávnené očakávania žalobcov, že tieto stimuly budú dostupné v podstate v rovnakej podobe do 1. apríla 2009. Zároveň Rumunsko nekonalo transparentne tým, že včasne neinformovalo žalobcov o tom, že tento režim sa ukončí pred jeho uvedeným dátumom uplynutia platnosti. Súd preto stanovuje, že Rumunsko „nezaistilo spravodlivé a rovnocenné zaobchádzanie s investíciami“ žalobcov v zmysle článku 2 ods. 3 bilaterálnej investičnej dohody“. |
| --- | --- |

(26)

Súd v rozsudku z 11. decembra 2013 stanovil, že zrušením stimulov v nariadení EGO 24 Rumunsko do 1. apríla 2009 sa „porušovali oprávnené očakávania žalobcov v súvislosti s dostupnosťou stimulov v nariadení EGO 24“ (23). Súd ďalej dospel k názoru, že s výnimkou zachovania povinností investorov v zmysle nariadenia EGO 24 po zrušení príslušných stimulov „bolo zrušenie stimulov zo strany Rumunska primeraným opatrením v rámci vykonávania racionálnej politiky.“ (24) Ďalej však súd uviedol, že (25): „Týmto záverom sa nezasahuje do uvedeného výroku [...] súdu, že Rumunsko do 1. apríla 2009 porušovalo oprávnené očakávania žalobcov v súvislosti s nepretržitou dostupnosťou stimulov. Výsledkom je, že opatrenia Rumunska, hoci z väčšej časti náležite a úzko zamerané v rámci vykonávania racionálnej politiky, boli voči žalobcom nespravodlivé a nerovnocenné“.

Vo svojej analýze dospel súd k záveru, že (26): „Zrušením stimulov v nariadení EGO 24 pred 1. aprílom 2009 nekonalo Rumunsko neprimerane alebo v zlej viere (s tým rozdielom, že [Rumunsko] konalo neprimerane tým, že zachovávalo povinnosti investorov po ukončení stimulov). Súd však väčšinovým rozhodnutím dospel k názoru, že Rumunsko porušilo oprávnené očakávania žalobcov, že tieto stimuly budú dostupné v podstate v rovnakej podobe do 1. apríla 2009. Zároveň Rumunsko nekonalo transparentne tým, že včasne neinformovalo žalobcov o tom, že tento režim sa ukončí pred jeho uvedeným dátumom uplynutia platnosti. Súd preto stanovuje, že Rumunsko „nezaistilo spravodlivé a rovnocenné zaobchádzanie s investíciami“ žalobcov v zmysle článku 2 ods. 3 bilaterálnej investičnej dohody“.

| (27) | Ďalej súd rozhodol o tom, že Rumunsko musí žalobcom za škody zaplatiť (27). Celkovo súd priznal žalobcom 376 433 229 RON plus úrok. Škody sa skladajú z nasledujúcich častí: súd uznal, že Rumunsko muselo zaplatiť žalobcom 85,1 milióna RON (28) ako náhradu škody za zvýšené náklady na cukor (za dovoz ktorého museli žalobcovia zaplatiť clá po zrušení nástroja týkajúceho sa surovín), 17,5 milióna RON (29) ako náhradu škody za zvýšené náklady na suroviny iné ako cukor a PET (30), 18,1 milióna RON (31) ako náhradu škody za stratu možnosti vytvárať zásoby cukru za nižšie ceny a 255,7 milióna RON (32) ako náhradu škody za ušlý zisk spôsobený poklesom predaja hotových výrobkov. Súd okrem toho nariadil Rumunsku zaplatiť úrok (ROBOR plus 5 %), vypočítaný v súvislosti so zvýšenými nákladmi na cukor a ďalšie suroviny od 1. marca 2007, v súvislosti so stratou možnosti tvoriť zásoby cukru v nižších cenách od 1. novembra 2009 a v súvislosti s ušlým ziskom od 1. mája 2008. Suma istiny a úroku splatná žalobcom predstavovala v deň rozsudku 791 882 452 RON, ako je znázornené v tabuľke.

  Náhrada škody a úrok priznaný žalobcom na základe rozsudku








  Priznaná náhrada škody | Suma (v RON) | Úrok vypočítaný od |
| --- | --- | --- | --- |
| Zvýšené náklady na cukor | 85 100 000 | 1. marca 2007 |
| Zvýšené náklady na suroviny iné ako cukor alebo PET | 17 500 000 | 1. marca 2007 |
| Ušlá príležitosť tvoriť zásoby cukru | 18 133 229 | 1. novembra 2009 |
| Ušlé zisky z predaja hotových tovarov | 255 700 000 | 1. mája 2008 |
| SPOLU | 376 433 229 | Spolu vrátane úroku k 11. decembru 2013:
  791 882 452 RON |

(27)

Ďalej súd rozhodol o tom, že Rumunsko musí žalobcom za škody zaplatiť (27). Celkovo súd priznal žalobcom 376 433 229 RON plus úrok. Škody sa skladajú z nasledujúcich častí: súd uznal, že Rumunsko muselo zaplatiť žalobcom 85,1 milióna RON (28) ako náhradu škody za zvýšené náklady na cukor (za dovoz ktorého museli žalobcovia zaplatiť clá po zrušení nástroja týkajúceho sa surovín), 17,5 milióna RON (29) ako náhradu škody za zvýšené náklady na suroviny iné ako cukor a PET (30), 18,1 milióna RON (31) ako náhradu škody za stratu možnosti vytvárať zásoby cukru za nižšie ceny a 255,7 milióna RON (32) ako náhradu škody za ušlý zisk spôsobený poklesom predaja hotových výrobkov. Súd okrem toho nariadil Rumunsku zaplatiť úrok (ROBOR plus 5 %), vypočítaný v súvislosti so zvýšenými nákladmi na cukor a ďalšie suroviny od 1. marca 2007, v súvislosti so stratou možnosti tvoriť zásoby cukru v nižších cenách od 1. novembra 2009 a v súvislosti s ušlým ziskom od 1. mája 2008. Suma istiny a úroku splatná žalobcom predstavovala v deň rozsudku 791 882 452 RON, ako je znázornené v tabuľke.

Náhrada škody a úrok priznaný žalobcom na základe rozsudku

Priznaná náhrada škody

Suma (v RON)

Úrok vypočítaný od

Zvýšené náklady na cukor

85 100 000

1. marca 2007

Zvýšené náklady na suroviny iné ako cukor alebo PET

17 500 000

1. marca 2007

Ušlá príležitosť tvoriť zásoby cukru

18 133 229

1. novembra 2009

Ušlé zisky z predaja hotových tovarov

255 700 000

1. mája 2008

SPOLU

376 433 229

Spolu vrátane úroku k 11. decembru 2013:

791 882 452 RON

Konanie o neplatnosti podľa ICSID

| (28) | Rumunsko podalo 18. apríla 2014 žiadosť o neplatnosť rozsudku na základe článku 52 Dohovoru o riešení sporov z investícií medzi štátmi a občanmi druhých štátov (ďalej len „dohovor ICSID“) z 18. marca 1965 pred ad hoc výborom. Rumunsko v dôsledku procesných pravidiel vzťahujúcich sa na toto konanie Komisii svoju žiadosť neposkytlo. Ukázalo sa však, že Rumunsko vo svojej žiadosti zároveň požiadalo ad hoc výbor, aby nariadil prerušenie presadzovania rozsudku až do rozhodnutia výboru vo veci žiadosti o neplatnosti. Rumunsko v liste z 18. augusta 2014 informovalo Komisiu, že nariadením zo 7. augusta 2014 schválil ad hoc výbor prerušenie presadzovania rozsudku pod podmienkou, že Rumunsko do jedného mesiaca vystaví tieto záruky: „Rumunsko sa zaväzuje bez akýchkoľvek podmienok (vrátane tých, ktoré sa týkajú právnych predpisov alebo rozhodnutí [EÚ]) vykonať celú úhradu svojho peňažného záväzku uloženého v zmysle rozsudku vo veci ICSID č. ARB/05/20 – a splatného žalobcom – v rozsahu, že rozsudok nebude neplatný – na základe oznámenia o rozhodnutí o neplatnosti“. |
| --- | --- |

(28)

Rumunsko podalo 18. apríla 2014 žiadosť o neplatnosť rozsudku na základe článku 52 Dohovoru o riešení sporov z investícií medzi štátmi a občanmi druhých štátov (ďalej len „dohovor ICSID“) z 18. marca 1965 pred ad hoc výborom. Rumunsko v dôsledku procesných pravidiel vzťahujúcich sa na toto konanie Komisii svoju žiadosť neposkytlo. Ukázalo sa však, že Rumunsko vo svojej žiadosti zároveň požiadalo ad hoc výbor, aby nariadil prerušenie presadzovania rozsudku až do rozhodnutia výboru vo veci žiadosti o neplatnosti. Rumunsko v liste z 18. augusta 2014 informovalo Komisiu, že nariadením zo 7. augusta 2014 schválil ad hoc výbor prerušenie presadzovania rozsudku pod podmienkou, že Rumunsko do jedného mesiaca vystaví tieto záruky: „Rumunsko sa zaväzuje bez akýchkoľvek podmienok (vrátane tých, ktoré sa týkajú právnych predpisov alebo rozhodnutí [EÚ]) vykonať celú úhradu svojho peňažného záväzku uloženého v zmysle rozsudku vo veci ICSID č. ARB/05/20 – a splatného žalobcom – v rozsahu, že rozsudok nebude neplatný – na základe oznámenia o rozhodnutí o neplatnosti“.

| (29) | Komisia na žiadosť Rumunska vysvetlila Rumunsku, že nemôže poskytnúť bezpodmienečný záväzok, že vyplatí náhradu škody priznanú žalobcom podľa rozsudku, aj keby to znamenalo porušenie jeho povinností podľa práva Únie a bez ohľadu na akékoľvek rozhodnutie Komisie. Rumunsko náležite odpovedalo ad hoc výboru, ktorý k 7. septembru 2014 odvolal prerušenie presadzovania rozsudku. |
| --- | --- |

(29)

Komisia na žiadosť Rumunska vysvetlila Rumunsku, že nemôže poskytnúť bezpodmienečný záväzok, že vyplatí náhradu škody priznanú žalobcom podľa rozsudku, aj keby to znamenalo porušenie jeho povinností podľa práva Únie a bez ohľadu na akékoľvek rozhodnutie Komisie. Rumunsko náležite odpovedalo ad hoc výboru, ktorý k 7. septembru 2014 odvolal prerušenie presadzovania rozsudku.

| (30) | Komisia 15. októbra 2014 predložila žiadosť ad hoc výboru o vstup vedľajšieho účastníka ako strany nezúčastňujúcej sa konania o neplatnosť. Ad hoc výbor udelil vstup vedľajšieho účastníka 4. decembra 2014 a Komisia na tomto konaní 9. januára 2015 predložila svoj list amicus curiae. |
| --- | --- |

(30)

Komisia 15. októbra 2014 predložila žiadosť ad hoc výboru o vstup vedľajšieho účastníka ako strany nezúčastňujúcej sa konania o neplatnosť. Ad hoc výbor udelil vstup vedľajšieho účastníka 4. decembra 2014 a Komisia na tomto konaní 9. januára 2015 predložila svoj list amicus curiae.

Žaloby zo strany žalobcov o uznaní a výkone rozsudku na rumunských a amerických súdoch

| (31) | Rumunské orgány ďalej informovali útvary Komisie o vnútroštátnom konaní, ktoré ohlásili žalobcovia s cieľom presadiť rozsudok. Viorel Micula ohlásil vo februári 2014 prvé súdne konanie s cieľom uznať rozsudok na základe nového procesného občianskeho zákonníka (články 1124 – 1132) (33). Komisia 7. mája 2014 do tohto konania zasiahla podľa článku 23a ods. 2 nariadenia (ES) č. 659/1999. Viorel Micula však svoju žalobu 28. mája 2014 stiahol, a preto nebol vynesený žiadny rozsudok. Ostatní štyria žalobcovia samostatne začali 18. marca 2014 (spoločnosti S.C. European Food S.A., S.C. Starmill S.R.L., S.C. Multipack a pán Ion Micula) súdne konanie v Rumunsku s cieľom presadiť rozsudok podľa článku 54 dohovoru ICSID, ktorým požadovali zaplatenie 80 % zvyšnej sumy (t. j. 301 146 583 RON) a príslušného úroku. |
| --- | --- |

(31)

Rumunské orgány ďalej informovali útvary Komisie o vnútroštátnom konaní, ktoré ohlásili žalobcovia s cieľom presadiť rozsudok. Viorel Micula ohlásil vo februári 2014 prvé súdne konanie s cieľom uznať rozsudok na základe nového procesného občianskeho zákonníka (články 1124 – 1132) (33). Komisia 7. mája 2014 do tohto konania zasiahla podľa článku 23a ods. 2 nariadenia (ES) č. 659/1999. Viorel Micula však svoju žalobu 28. mája 2014 stiahol, a preto nebol vynesený žiadny rozsudok. Ostatní štyria žalobcovia samostatne začali 18. marca 2014 (spoločnosti S.C. European Food S.A., S.C. Starmill S.R.L., S.C. Multipack a pán Ion Micula) súdne konanie v Rumunsku s cieľom presadiť rozsudok podľa článku 54 dohovoru ICSID, ktorým požadovali zaplatenie 80 % zvyšnej sumy (t. j. 301 146 583 RON) a príslušného úroku.

| (32) | Súd v Bukurešti 24. marca 2014 povolil výkon rozsudku na základe žiadosti štyroch žalobcov s tým, že na základe článku 54 dohovoru ICSID, ktorý Rumunsko schválilo a ktorý tvorí súčasť vnútroštátneho právneho poriadku, je rozsudok priamo vykonateľným aktom a musí sa považovať za konečný vnútroštátny rozsudok, čím sa zamedzuje, aby sa konaním uznal rozsudok na základe rumunského nového procesného občianskeho zákonníka (články 1123 – 1132) (34). Exekútor začal 30. marca 2014 vykonávacie konanie tým, že rumunskému ministerstvu financií stanovil šesťmesačnú konečnú lehotu na zaplatenie štyrom žalobcom 80 % rozsudku plus úrokov a ostatných nákladov. |
| --- | --- |

(32)

Súd v Bukurešti 24. marca 2014 povolil výkon rozsudku na základe žiadosti štyroch žalobcov s tým, že na základe článku 54 dohovoru ICSID, ktorý Rumunsko schválilo a ktorý tvorí súčasť vnútroštátneho právneho poriadku, je rozsudok priamo vykonateľným aktom a musí sa považovať za konečný vnútroštátny rozsudok, čím sa zamedzuje, aby sa konaním uznal rozsudok na základe rumunského nového procesného občianskeho zákonníka (články 1123 – 1132) (34). Exekútor začal 30. marca 2014 vykonávacie konanie tým, že rumunskému ministerstvu financií stanovil šesťmesačnú konečnú lehotu na zaplatenie štyrom žalobcom 80 % rozsudku plus úrokov a ostatných nákladov.

| (33) | Rumunsko výkon rozsudku napadlo pred súdom v Bukurešti a požiadalo o dočasné opatrenia, t. j. dočasné pozastavenie výkonu až do rozhodnutia prípadu podľa skutkovej podstaty (35). Súd v Bukurešti 14. mája 2014 dočasne pozastavil výkon rozsudku až do prijatia rozhodnutia podľa skutkovej podstaty o napadnutí a žiadosti Rumunska o pozastavenie výkonu. Komisia 26. mája 2014 do tohto konania zasiahla podľa článku 23a ods. 2 nariadenia (ES) č. 659/1999. Komisia vyzvala súd v Bukurešti, aby pozastavil a zrušil nútený výkon rozsudku. Subsidiárne Komisia vyzvala súd v Bukurešti, aby sa obrátil na Súdny dvor Európskej únie s prejudiciálnou otázkou. |
| --- | --- |

(33)

Rumunsko výkon rozsudku napadlo pred súdom v Bukurešti a požiadalo o dočasné opatrenia, t. j. dočasné pozastavenie výkonu až do rozhodnutia prípadu podľa skutkovej podstaty (35). Súd v Bukurešti 14. mája 2014 dočasne pozastavil výkon rozsudku až do prijatia rozhodnutia podľa skutkovej podstaty o napadnutí a žiadosti Rumunska o pozastavenie výkonu. Komisia 26. mája 2014 do tohto konania zasiahla podľa článku 23a ods. 2 nariadenia (ES) č. 659/1999. Komisia vyzvala súd v Bukurešti, aby pozastavil a zrušil nútený výkon rozsudku. Subsidiárne Komisia vyzvala súd v Bukurešti, aby sa obrátil na Súdny dvor Európskej únie s prejudiciálnou otázkou.

| (34) | Súd v Bukurešti 23. septembra 2014 v prípade dočasného opatrenia odvolal pozastavenie a zamietol žiadosť Rumunska o pozastavenie výkonu rozsudku. Hlavným dôvodom tohto zamietnutia bolo odvolanie pozastavenia presadzovania rozsudku ad hoc výboru ICSID 7. septembra 2014 (pozri odôvodnenie 29). Rumunsko 30. septembra 2014 rozhodlo, že sa voči rozhodnutiu súdu v Bukurešti z 23. septembra 2014 odvolá (36). Súd v Bukurešti 13. októbra 2014 zamietol žiadosť o zaslanie prejudiciálnych otázok Súdnemu dvoru Európskej únie na základe článku 267 zmluvy. V súvislosti s rozhodnutím Komisie z 1. októbra 2014 o otvorení formálneho vyšetrovacieho konania pred súdom v Bukurešti, pokiaľ ide o vec č. 15755/3/2014, Rumunsko opäť požiadalo 17. októbra 2014 o dočasné opatrenia vo forme pozastavenia núteného výkonu rozsudku. |
| --- | --- |

(34)

Súd v Bukurešti 23. septembra 2014 v prípade dočasného opatrenia odvolal pozastavenie a zamietol žiadosť Rumunska o pozastavenie výkonu rozsudku. Hlavným dôvodom tohto zamietnutia bolo odvolanie pozastavenia presadzovania rozsudku ad hoc výboru ICSID 7. septembra 2014 (pozri odôvodnenie 29). Rumunsko 30. septembra 2014 rozhodlo, že sa voči rozhodnutiu súdu v Bukurešti z 23. septembra 2014 odvolá (36). Súd v Bukurešti 13. októbra 2014 zamietol žiadosť o zaslanie prejudiciálnych otázok Súdnemu dvoru Európskej únie na základe článku 267 zmluvy. V súvislosti s rozhodnutím Komisie z 1. októbra 2014 o otvorení formálneho vyšetrovacieho konania pred súdom v Bukurešti, pokiaľ ide o vec č. 15755/3/2014, Rumunsko opäť požiadalo 17. októbra 2014 o dočasné opatrenia vo forme pozastavenia núteného výkonu rozsudku.

| (35) | Exekútor, ktorého vymenoval súd v Bukurešti, vydal 31. októbra 2014 príkazy na zabavenie účtov rumunského ministerstva financií a podanie návrhu o výkon 80 % rozsudku, napriek povinnosti všetkých rumunských orgánov, vrátane súdnych, spĺňať rozhodnutia Komisie z 26. mája 2014 a z 1. októbra 2014. Isté časti účtov štátnej pokladnice a bankových účtov ministerstva financií sú v súčasnosti zmrazené v dôsledku príkazov na vykonanie exekúcie, ktoré vydal exekútor. |
| --- | --- |

(35)

Exekútor, ktorého vymenoval súd v Bukurešti, vydal 31. októbra 2014 príkazy na zabavenie účtov rumunského ministerstva financií a podanie návrhu o výkon 80 % rozsudku, napriek povinnosti všetkých rumunských orgánov, vrátane súdnych, spĺňať rozhodnutia Komisie z 26. mája 2014 a z 1. októbra 2014. Isté časti účtov štátnej pokladnice a bankových účtov ministerstva financií sú v súčasnosti zmrazené v dôsledku príkazov na vykonanie exekúcie, ktoré vydal exekútor.

| (36) | Súd v Bukurešti 24. novembra 2014 takisto zamietol hlavnú žalobu Rumunska voči príkazu na exekúciu z 24. marca 2014 vrátane žiadosti o dočasné opatrenia zo 17. októbra 2014. Rumunsko sa 14. januára 2015 proti rozhodnutiu súdu v Bukurešti odvolalo (37). Odvolací súd v Bukurešti 24. februára 2015 odvolal rozhodnutie súdu v Bukurešti z 23. septembra 2014 a pozastavil nútený výkon do rozhodnutia vo veci odvolania proti rozhodnutiu súdu v Bukurešti z 24. novembra 2014. Na základe článku 23a ods. 2 nariadenia (ES) č. 659/1999 sa Komisia rozhodla podať návrh o vstup vedľajšieho účastníka do tohto konania. |
| --- | --- |

(36)

Súd v Bukurešti 24. novembra 2014 takisto zamietol hlavnú žalobu Rumunska voči príkazu na exekúciu z 24. marca 2014 vrátane žiadosti o dočasné opatrenia zo 17. októbra 2014. Rumunsko sa 14. januára 2015 proti rozhodnutiu súdu v Bukurešti odvolalo (37). Odvolací súd v Bukurešti 24. februára 2015 odvolal rozhodnutie súdu v Bukurešti z 23. septembra 2014 a pozastavil nútený výkon do rozhodnutia vo veci odvolania proti rozhodnutiu súdu v Bukurešti z 24. novembra 2014. Na základe článku 23a ods. 2 nariadenia (ES) č. 659/1999 sa Komisia rozhodla podať návrh o vstup vedľajšieho účastníka do tohto konania.

| (37) | Súdom vymenovaný exekútor 5. januára 2015 zabavil rumunskému ministerstvu financií 36 484 232 RON (cca. 8,1 milióna EUR (38)). Z tejto sumy následne exekútor previedol trom z piatich žalobcov 34 004 232 RON (cca. 7,56 milióna EUR) v rovnakých častiach a zvyšnú sumu si ponechal ako náhradu exekučných nákladov. Súdom vymenovaný exekútor zabavil ministerstvu financií v období od 5. februára do 25. februára 2015 ďalšiu sumu vo výške 9 197 482 RON (cca. 2 milióny EUR) (39). Z dôvodu vykonania rozsudku ministerstvo financií 9. marca 2015 dobrovoľne previedlo zvyšnú sumu vo výške 472 788 675 RON (cca. 106,5 milióna EUR (40)) (vrátane nákladov súdom vymenovaného exekútora vo výške 6 028 608 RON) na zablokovaný účet v mene piatich žalobcov. Piati žalobcovia však môžu vybrať peniaze len v prípade, ak Komisia rozhodne, že štátna pomoc udelená na základe rozsudku je zlučiteľná s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(37)

Súdom vymenovaný exekútor 5. januára 2015 zabavil rumunskému ministerstvu financií 36 484 232 RON (cca. 8,1 milióna EUR (38)). Z tejto sumy následne exekútor previedol trom z piatich žalobcov 34 004 232 RON (cca. 7,56 milióna EUR) v rovnakých častiach a zvyšnú sumu si ponechal ako náhradu exekučných nákladov. Súdom vymenovaný exekútor zabavil ministerstvu financií v období od 5. februára do 25. februára 2015 ďalšiu sumu vo výške 9 197 482 RON (cca. 2 milióny EUR) (39). Z dôvodu vykonania rozsudku ministerstvo financií 9. marca 2015 dobrovoľne previedlo zvyšnú sumu vo výške 472 788 675 RON (cca. 106,5 milióna EUR (40)) (vrátane nákladov súdom vymenovaného exekútora vo výške 6 028 608 RON) na zablokovaný účet v mene piatich žalobcov. Piati žalobcovia však môžu vybrať peniaze len v prípade, ak Komisia rozhodne, že štátna pomoc udelená na základe rozsudku je zlučiteľná s vnútorným trhom.

| (38) | Komisia ďalej zistila, že pán Viorel Micula takisto podal návrh na nútený výkon proti Rumunsku na United States District Court for the District of Columbia (41). Konanie prebieha. Komisia plánuje požiadať o vstup z dôvodu podania listu amicus curiae v tomto konaní. Pán Viorel Micula zároveň začal na rumunských súdoch 3. októbra 2014 ďalšie konanie o nútenom výkone proti Rumunsku, ale tento nárok 3. novembra 2014 súd v Bukurešti zamietol. |
| --- | --- |

(38)

Komisia ďalej zistila, že pán Viorel Micula takisto podal návrh na nútený výkon proti Rumunsku na United States District Court for the District of Columbia (41). Konanie prebieha. Komisia plánuje požiadať o vstup z dôvodu podania listu amicus curiae v tomto konaní. Pán Viorel Micula zároveň začal na rumunských súdoch 3. októbra 2014 ďalšie konanie o nútenom výkone proti Rumunsku, ale tento nárok 3. novembra 2014 súd v Bukurešti zamietol.

3.   OPIS OPATRENIA A DÔVODOV NA ZAČATIE KONANIA

Opis opatrenia

| (39) | Opatrením v rámci posúdenia je zaplatenie náhrady škody, ktorú súd na základe rozsudku priznal žalobcom, buď vykonaním alebo výkonom tohto rozsudku, a úroku vzniknutého od vydania rozsudku. |
| --- | --- |

(39)

Opatrením v rámci posúdenia je zaplatenie náhrady škody, ktorú súd na základe rozsudku priznal žalobcom, buď vykonaním alebo výkonom tohto rozsudku, a úroku vzniknutého od vydania rozsudku.

| (40) | Ako sa uvádza v odôvodnení 3 Rumunsko čiastočne vyplatilo túto náhradu škody začiatkom roka 2014 započítaním daňových dlhov, ktoré jeden zo žalobcov, spoločnosť S.C. European Food S.A., dlhoval rumunskému štátu. Takto započítané daňové dlhy predstavovali 337 492 864 RON (cca. 76 miliónov EUR (42)). |
| --- | --- |

(40)

Ako sa uvádza v odôvodnení 3 Rumunsko čiastočne vyplatilo túto náhradu škody začiatkom roka 2014 započítaním daňových dlhov, ktoré jeden zo žalobcov, spoločnosť S.C. European Food S.A., dlhoval rumunskému štátu. Takto započítané daňové dlhy predstavovali 337 492 864 RON (cca. 76 miliónov EUR (42)).

| (41) | Ako sa uvádza v odôvodnení 37 zabavil súdom vymenovaný exekútor v záujme výkonu rozsudku rumunskému ministerstvu financií sumu 45 681 714 RON (cca. 10,17 milióna EUR (43)). Okrem toho rumunské orgány previedli zvyšnú sumu vo výške 472 788 675 RON (cca. 106,5 milióna EUR (44)) (vrátane nákladov súdom vymenovaného exekútora vo výške 6 028 608 RON) na zablokovaný účet v mene piatich žalobcov. |
| --- | --- |

(41)

Ako sa uvádza v odôvodnení 37 zabavil súdom vymenovaný exekútor v záujme výkonu rozsudku rumunskému ministerstvu financií sumu 45 681 714 RON (cca. 10,17 milióna EUR (43)). Okrem toho rumunské orgány previedli zvyšnú sumu vo výške 472 788 675 RON (cca. 106,5 milióna EUR (44)) (vrátane nákladov súdom vymenovaného exekútora vo výške 6 028 608 RON) na zablokovaný účet v mene piatich žalobcov.

| (42) | Podľa rumunských orgánov bol rozhodcovský rozsudok v plnom rozsahu vykonaný. |
| --- | --- |

(42)

Podľa rumunských orgánov bol rozhodcovský rozsudok v plnom rozsahu vykonaný.

Dôvody začatia formálneho vyšetrovacieho konania

| (43) | Komisia v rozhodnutí o začatí konania dospela k predbežnému záveru, že zaplatenie náhrady škody, ktorú žalobcom priznal súd prostredníctvom vykonávania alebo výkonu rozsudku, predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Tento predbežný záver vychádza z predbežných zistení, že:






  — | piati žalobcovia predstavujú jednu hospodársku jednotku, ktorú je potrebné posudzovať ako podnik, |
| --- | --- | --- |

(43)

Komisia v rozhodnutí o začatí konania dospela k predbežnému záveru, že zaplatenie náhrady škody, ktorú žalobcom priznal súd prostredníctvom vykonávania alebo výkonu rozsudku, predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Tento predbežný záver vychádza z predbežných zistení, že:

—

piati žalobcovia predstavujú jednu hospodársku jednotku, ktorú je potrebné posudzovať ako podnik,

| — | zaplatením priznanej náhrady škody by sa žalobcom priznala hospodárska výhoda, ktorá nie je inak dostupná na trhu, |
| --- | --- |

—

zaplatením priznanej náhrady škody by sa žalobcom priznala hospodárska výhoda, ktorá nie je inak dostupná na trhu,

| — | prítomnosti výhody nebráni skutočnosť, že náhrada škody, ktorú priznal súd, sa označuje ako náhrada škody, keďže rozsudok nepatrí do rozsahu pôsobnosti judikatúry vo veci Asteris, ktorou sa rozlišujú škody vyplývajúce zo štátnej pomoci, |
| --- | --- |

—

prítomnosti výhody nebráni skutočnosť, že náhrada škody, ktorú priznal súd, sa označuje ako náhrada škody, keďže rozsudok nepatrí do rozsahu pôsobnosti judikatúry vo veci Asteris, ktorou sa rozlišujú škody vyplývajúce zo štátnej pomoci,

| — | priznaná výhoda je selektívna, keďže z opatrenia by mali výhodu len žalobcovia, |
| --- | --- |

—

priznaná výhoda je selektívna, keďže z opatrenia by mali výhodu len žalobcovia,

| — | výhoda sa poskytuje zo štátnych prostriedkov, keďže príslušné platby by sa vykonali zo štátneho rozpočtu a rozhodnutie priznať výhodu je pripísateľné Rumunsku bez ohľadu na to, či Rumunsko vykonalo rozsudok dobrovoľne alebo na príkaz súdu, |
| --- | --- |

—

výhoda sa poskytuje zo štátnych prostriedkov, keďže príslušné platby by sa vykonali zo štátneho rozpočtu a rozhodnutie priznať výhodu je pripísateľné Rumunsku bez ohľadu na to, či Rumunsko vykonalo rozsudok dobrovoľne alebo na príkaz súdu,

| — | zaplatenie náhrady škody priznanej žalobcom narušuje hospodársku súťaž a ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

—

zaplatenie náhrady škody priznanej žalobcom narušuje hospodársku súťaž a ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

| (44) | Komisia následne stanovila, že uplatnenie pravidiel štátnej pomoci v tomto prípade nemá vplyv na práva a povinnosti chránené článkom 351 zmluvy. Ďalej Komisia zistila, že zaplatenie náhrady škody priznanej žalobcom by predstavovalo novú pomoc, keďže vykonávanie alebo výkon rozsudku by sa uskutočnili po prístupe Rumunska k Únii, a že nebolo relevantné, že niektoré náklady, ktoré by sa opatrením de facto uhradili, vznikli žalobcom pred pristúpením. Komisia nakoniec dospela k predbežnému záveru, že zaplatenie náhrady škody, ktorú priznal súd žalobcom prostredníctvom vykonávania alebo výkonu rozsudku, by nebolo zlučiteľné s vnútorným trhom, keďže by nespĺňalo podmienky zlučiteľnosti pre regionálnu pomoc. |
| --- | --- |

(44)

Komisia následne stanovila, že uplatnenie pravidiel štátnej pomoci v tomto prípade nemá vplyv na práva a povinnosti chránené článkom 351 zmluvy. Ďalej Komisia zistila, že zaplatenie náhrady škody priznanej žalobcom by predstavovalo novú pomoc, keďže vykonávanie alebo výkon rozsudku by sa uskutočnili po prístupe Rumunska k Únii, a že nebolo relevantné, že niektoré náklady, ktoré by sa opatrením de facto uhradili, vznikli žalobcom pred pristúpením. Komisia nakoniec dospela k predbežnému záveru, že zaplatenie náhrady škody, ktorú priznal súd žalobcom prostredníctvom vykonávania alebo výkonu rozsudku, by nebolo zlučiteľné s vnútorným trhom, keďže by nespĺňalo podmienky zlučiteľnosti pre regionálnu pomoc.

4.   PRIPOMIENKY RUMUNSKA

| (45) | Po prvé Rumunsko poukazuje na to, že v zmysle článku 54 ods. 1 dohovoru ICSID, ktorého zmluvnou stranou sa Rumunsko stalo v roku 1975, každý zmluvný štát „uzná rozhodcovský nález vydaný podľa tohto Dohovoru ako záväzný a bude na svojom území vymáhať plnenie peňažných záväzkov uložených v rozhodcovskom náleze, akoby to bolo konečné rozhodnutie súdu v tomto štáte“. Rumunsko tvrdí, že dôsledkom tohto ustanovenia je skutočnosť, že každý zmluvný štát má povinnosť uznať a vymáhať rozhodcovský rozsudok ICSID, výkon ktorého nebol zastavený v súlade s pravidlami v dohovore ICSID, s neexistenciou možnosti odvolania sa proti takémuto rozsudku pred vnútroštátnymi súdmi. |
| --- | --- |

(45)

Po prvé Rumunsko poukazuje na to, že v zmysle článku 54 ods. 1 dohovoru ICSID, ktorého zmluvnou stranou sa Rumunsko stalo v roku 1975, každý zmluvný štát „uzná rozhodcovský nález vydaný podľa tohto Dohovoru ako záväzný a bude na svojom území vymáhať plnenie peňažných záväzkov uložených v rozhodcovskom náleze, akoby to bolo konečné rozhodnutie súdu v tomto štáte“. Rumunsko tvrdí, že dôsledkom tohto ustanovenia je skutočnosť, že každý zmluvný štát má povinnosť uznať a vymáhať rozhodcovský rozsudok ICSID, výkon ktorého nebol zastavený v súlade s pravidlami v dohovore ICSID, s neexistenciou možnosti odvolania sa proti takémuto rozsudku pred vnútroštátnymi súdmi.

| (46) | Po druhé Rumunsko zdôrazňuje, že rumunská vláda je povinná dodržiavať rumunskú ústavu, ktorou sa zakazuje neprimerane ovplyvňovať vnútroštátnych sudcov, pokiaľ ide o otázku, či je rozsudok potrebné vymáhať. Zdôrazňuje, že vnútroštátny súd rozhodol autonómne o tom, že presadzovanie rozsudku nie je možné v zmysle rumunského práva pozastaviť rôznymi aktmi, ktoré vydala Komisia v roku 2014. Rumunsko ďalej tvrdí, že hoci právo Únie má podľa rumunskej ústavy pred (všeobecným) rumunským vnútroštátnym právom vo všeobecnosti prednosť, právo Únie nemôže mať prednosť pred samotnou rumunskou ústavou. |
| --- | --- |

(46)

Po druhé Rumunsko zdôrazňuje, že rumunská vláda je povinná dodržiavať rumunskú ústavu, ktorou sa zakazuje neprimerane ovplyvňovať vnútroštátnych sudcov, pokiaľ ide o otázku, či je rozsudok potrebné vymáhať. Zdôrazňuje, že vnútroštátny súd rozhodol autonómne o tom, že presadzovanie rozsudku nie je možné v zmysle rumunského práva pozastaviť rôznymi aktmi, ktoré vydala Komisia v roku 2014. Rumunsko ďalej tvrdí, že hoci právo Únie má podľa rumunskej ústavy pred (všeobecným) rumunským vnútroštátnym právom vo všeobecnosti prednosť, právo Únie nemôže mať prednosť pred samotnou rumunskou ústavou.

| (47) | Po tretie Rumunsko vyhlasuje, že náhrada škody, ktorú priznal súd žalobcom, by sa nemala považovať za novú nezlučiteľnú pomoc, ale za náhradu škody v zmysle judikatúry vo veci Asteris. Rumunsko predovšetkým namieta, aby sa v tejto veci uplatňovala judikatúra vo veci Lucchini, pričom tvrdí, že táto vec sa skutkovým stavom odlišuje od veci, o ktorej rozhodoval Súdny dvor Európskej únie vo veci Lucchini
   (45). |
| --- | --- |

(47)

Po tretie Rumunsko vyhlasuje, že náhrada škody, ktorú priznal súd žalobcom, by sa nemala považovať za novú nezlučiteľnú pomoc, ale za náhradu škody v zmysle judikatúry vo veci Asteris. Rumunsko predovšetkým namieta, aby sa v tejto veci uplatňovala judikatúra vo veci Lucchini, pričom tvrdí, že táto vec sa skutkovým stavom odlišuje od veci, o ktorej rozhodoval Súdny dvor Európskej únie vo veci Lucchini
   (45).

| (48) | Nakoniec Rumunsko opakovane zdôrazňuje rozpor potvrdený v tejto veci medzi povinnosťami Rumunska v rámci dohovoru ICSID a v rámci práva Únie. Vyhlasuje, že vykonanie alebo výkon rozsudku ICSID by sa nemali považovať za také, ktoré predstavuje nezákonnú štátnu pomoc, a to až do rozhodnutia na úrovni ICSID o tom, či bude mať prednosť dohovor ICSID alebo právo Únie. |
| --- | --- |

(48)

Nakoniec Rumunsko opakovane zdôrazňuje rozpor potvrdený v tejto veci medzi povinnosťami Rumunska v rámci dohovoru ICSID a v rámci práva Únie. Vyhlasuje, že vykonanie alebo výkon rozsudku ICSID by sa nemali považovať za také, ktoré predstavuje nezákonnú štátnu pomoc, a to až do rozhodnutia na úrovni ICSID o tom, či bude mať prednosť dohovor ICSID alebo právo Únie.

5.   PRIPOMIENKY ZÚČASTNENÝCH STRÁN

| (49) | Jedinou zúčastnenou stranou, ktorá predložila pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania, boli žalobcovia v rozhodcovskom konaní, na základe ktorého vznikol rozsudok. Žalobcovia namietajú proti predbežným záverom v rozhodnutí o začatí konania. Konkrétne predkladajú pripomienky týkajúce sa i) okolností prípadu; a ii) údajne nesprávneho opisu opatrenia; tvrdia, že iii) pravidlá Únie týkajúce sa štátnej pomoci a bilaterálnych investičných zmlúv v rámci EÚ nie sú v rozpore; vyhlasujú, že iv) vykonávanie alebo výkon rozsudku nepredstavuje štátnu pomoc; alebo v) minimálne nie novú pomoc; trvajú na tom, že v prípade označenia za pomoc vi) by vykonávanie alebo výkon rozsudku bolo zlučiteľnou pomocou; zastávajú názor, že vii) ochrana oprávnených očakávaní bráni Komisii schváliť negatívne rozhodnutie; a nakoniec tvrdia, že viii) Komisia musí prijať opatrenia, ktorými žalobcov riadne zapojí do vyšetrovacieho konania. |
| --- | --- |

(49)

Jedinou zúčastnenou stranou, ktorá predložila pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania, boli žalobcovia v rozhodcovskom konaní, na základe ktorého vznikol rozsudok. Žalobcovia namietajú proti predbežným záverom v rozhodnutí o začatí konania. Konkrétne predkladajú pripomienky týkajúce sa i) okolností prípadu; a ii) údajne nesprávneho opisu opatrenia; tvrdia, že iii) pravidlá Únie týkajúce sa štátnej pomoci a bilaterálnych investičných zmlúv v rámci EÚ nie sú v rozpore; vyhlasujú, že iv) vykonávanie alebo výkon rozsudku nepredstavuje štátnu pomoc; alebo v) minimálne nie novú pomoc; trvajú na tom, že v prípade označenia za pomoc vi) by vykonávanie alebo výkon rozsudku bolo zlučiteľnou pomocou; zastávajú názor, že vii) ochrana oprávnených očakávaní bráni Komisii schváliť negatívne rozhodnutie; a nakoniec tvrdia, že viii) Komisia musí prijať opatrenia, ktorými žalobcov riadne zapojí do vyšetrovacieho konania.

O okolnostiach prípadu

| (50) | Žalobcovia vysvetľujú, že Rumunsko sa po páde komunistického režimu v roku 1989 ocitlo v stave zúfalej hospodárskej núdze. Situácia Rumunska bola taká, že keď v roku 1995 začalo prístupový proces k Európskej únii, nachádzalo sa ďaleko od splnenia prístupových kritérií Únie. Rumunská vláda v záujme zrýchlenia hospodárskeho rozvoja a zníženia regionálnych rozdielov zriadila rámec regionálneho rozvoja a následne v krátkom čase schválila nariadenie EGO 24, ktorého cieľom bolo stimulovať investície do súkromného sektora v znevýhodnených regiónoch. Stimuly v nariadení EGO 24 boli zamerané výlučne na investorov vytvárajúcich pracovné miesta v najviac znevýhodnených regiónoch v jednej z najchudobnejších krajín Európy. Žalobcovia v tejto súvislosti predovšetkým zdôrazňujú, že nariadením EGO 24 sa nielenže poskytovali investorom výhody, ale aj ukladali povinnosti, ako napríklad povinnosť vytvárať pracovné miesta a zamestnávať v minulosti nezamestnaných pracovníkov, vyvíjať a vyrábať nové materiály v znevýhodnenom regióne, viesť ústredie novozriadených spoločností v znevýhodnenom regióne a povinnosť žiadať a získavať osvedčenia OTI. |
| --- | --- |

(50)

Žalobcovia vysvetľujú, že Rumunsko sa po páde komunistického režimu v roku 1989 ocitlo v stave zúfalej hospodárskej núdze. Situácia Rumunska bola taká, že keď v roku 1995 začalo prístupový proces k Európskej únii, nachádzalo sa ďaleko od splnenia prístupových kritérií Únie. Rumunská vláda v záujme zrýchlenia hospodárskeho rozvoja a zníženia regionálnych rozdielov zriadila rámec regionálneho rozvoja a následne v krátkom čase schválila nariadenie EGO 24, ktorého cieľom bolo stimulovať investície do súkromného sektora v znevýhodnených regiónoch. Stimuly v nariadení EGO 24 boli zamerané výlučne na investorov vytvárajúcich pracovné miesta v najviac znevýhodnených regiónoch v jednej z najchudobnejších krajín Európy. Žalobcovia v tejto súvislosti predovšetkým zdôrazňujú, že nariadením EGO 24 sa nielenže poskytovali investorom výhody, ale aj ukladali povinnosti, ako napríklad povinnosť vytvárať pracovné miesta a zamestnávať v minulosti nezamestnaných pracovníkov, vyvíjať a vyrábať nové materiály v znevýhodnenom regióne, viesť ústredie novozriadených spoločností v znevýhodnenom regióne a povinnosť žiadať a získavať osvedčenia OTI.

| (51) | Ďalej žalobcovia vysvetľujú, že ich spoločnosti v období medzi rokom 2000 a rokom 2002 získali osvedčenie OTI na investovanie v okrese Bihor. V rámci podmienok týchto osvedčení OTI, ktoré boli platné do 1. apríla 2009, sa žalobcovia zaviazali, že svoje investície zachovajú počas „dvojnásobne dlhého obdobia, v ktorom (žalobcovia) využívali výhody“ zavedené v nariadení EGO 24. Žalobcovia tvrdia, že prostredníctvom svojich investícií vytvorili približne 9 000 nových pracovných miest, z ktorých do dnešného dňa naďalej existuje 7 000. Žalobcovia ďalej tvrdia, že výsledkom ich investícií boli významné účinky presahovania v regióne. Záver, ktorý žalobcovia vyvodili z týchto pripomienok, je, že prostredníctvom svojich investícií prispeli k zmierneniu útrap spôsobených zúfalými hospodárskymi podmienkami v regióne okresu Bihar a zlepšili kvalitu života v tomto regióne. |
| --- | --- |

(51)

Ďalej žalobcovia vysvetľujú, že ich spoločnosti v období medzi rokom 2000 a rokom 2002 získali osvedčenie OTI na investovanie v okrese Bihor. V rámci podmienok týchto osvedčení OTI, ktoré boli platné do 1. apríla 2009, sa žalobcovia zaviazali, že svoje investície zachovajú počas „dvojnásobne dlhého obdobia, v ktorom (žalobcovia) využívali výhody“ zavedené v nariadení EGO 24. Žalobcovia tvrdia, že prostredníctvom svojich investícií vytvorili približne 9 000 nových pracovných miest, z ktorých do dnešného dňa naďalej existuje 7 000. Žalobcovia ďalej tvrdia, že výsledkom ich investícií boli významné účinky presahovania v regióne. Záver, ktorý žalobcovia vyvodili z týchto pripomienok, je, že prostredníctvom svojich investícií prispeli k zmierneniu útrap spôsobených zúfalými hospodárskymi podmienkami v regióne okresu Bihar a zlepšili kvalitu života v tomto regióne.

| (52) | V súvislosti s právnymi predpismi v oblasti štátnej pomoci platnými v Rumunsku pred jeho pristúpením k Únii žalobcovia tvrdia, že vzhľadom na to, že nariadenie EGO 24 bolo stanovené pred nadobudnutím účinnosti právneho predpisu č. 143/1999, nariadenie EGO 24 bolo existujúcou pomocou na účel tohto zákona a nemuselo mať povolenie od Rady pre hospodársku súťaž. Žalobcovia tiež pripomínajú, že hoci sa Rada pre hospodársku súťaž pokúšala nariadenie EGO 75 napadnúť na rumunských súdoch, nespochybnila zlučiteľnosť nariadenia EGO 24 s právnym predpisom č. 143/1999. Žalobcovia zároveň pripomínajú, že okrem spoločného stanoviska EÚ z 21. novembra 2001 nebolo v žiadnom vyhlásení zo strany Únie v priebehu prístupového procesu výslovne uvedené, že nariadenie EGO 24 predstavuje z hľadiska štátnej pomoci problém. |
| --- | --- |

(52)

V súvislosti s právnymi predpismi v oblasti štátnej pomoci platnými v Rumunsku pred jeho pristúpením k Únii žalobcovia tvrdia, že vzhľadom na to, že nariadenie EGO 24 bolo stanovené pred nadobudnutím účinnosti právneho predpisu č. 143/1999, nariadenie EGO 24 bolo existujúcou pomocou na účel tohto zákona a nemuselo mať povolenie od Rady pre hospodársku súťaž. Žalobcovia tiež pripomínajú, že hoci sa Rada pre hospodársku súťaž pokúšala nariadenie EGO 75 napadnúť na rumunských súdoch, nespochybnila zlučiteľnosť nariadenia EGO 24 s právnym predpisom č. 143/1999. Žalobcovia zároveň pripomínajú, že okrem spoločného stanoviska EÚ z 21. novembra 2001 nebolo v žiadnom vyhlásení zo strany Únie v priebehu prístupového procesu výslovne uvedené, že nariadenie EGO 24 predstavuje z hľadiska štátnej pomoci problém.

| (53) | Nakoniec žalobcovia uvádzajú, že každé nevykonanie rozsudku v celom rozsahu, alebo vymáhanie časti, ktorá už bola vykonaná prostredníctvom započítania daňových dlhov žalobcu k dlžnej náhrade škody, by bolo pre žalobcov a región katastrofálne, pretože by ohrozilo tisíce pracovných miest a zvrátilo hospodársky rozvoj dosiahnutý v regióne. |
| --- | --- |

(53)

Nakoniec žalobcovia uvádzajú, že každé nevykonanie rozsudku v celom rozsahu, alebo vymáhanie časti, ktorá už bola vykonaná prostredníctvom započítania daňových dlhov žalobcu k dlžnej náhrade škody, by bolo pre žalobcov a región katastrofálne, pretože by ohrozilo tisíce pracovných miest a zvrátilo hospodársky rozvoj dosiahnutý v regióne.

O opise opatrenia

| (54) | Žalobcovia tvrdia, že rozhodnutie o začatí konania nie je dôsledné, pokiaľ ide o určenie príslušného opatrenia. Žalobcovia s odvolaním sa na odôvodnenia 25 a 26 rozhodnutia o začatí konania zdôrazňujú, že hoci Komisia tvrdí, že skúma len vykonávanie alebo výkon rozsudku, v skutočnosti napáda základnú schému v nariadení EGO 24. Zároveň žalobcovia tvrdia, že v každom prípade nebolo nikdy platne stanovené, že nariadenie EGO 24 znamenalo nezlučiteľnú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(54)

Žalobcovia tvrdia, že rozhodnutie o začatí konania nie je dôsledné, pokiaľ ide o určenie príslušného opatrenia. Žalobcovia s odvolaním sa na odôvodnenia 25 a 26 rozhodnutia o začatí konania zdôrazňujú, že hoci Komisia tvrdí, že skúma len vykonávanie alebo výkon rozsudku, v skutočnosti napáda základnú schému v nariadení EGO 24. Zároveň žalobcovia tvrdia, že v každom prípade nebolo nikdy platne stanovené, že nariadenie EGO 24 znamenalo nezlučiteľnú štátnu pomoc.

| (55) | Ďalej žalobcovia vyhlasujú, že rozhodnutím o začatí konania sa rozsudok nesprávne opisuje, a preto tvrdia, že rozsudkom sa výlučne priznáva náhrada škody za škody vyplývajúce z porušenia bilaterálnej investičnej zmluvy zo strany Rumunska a nekopírujú sa ním výhody v nariadení EGO 24. Súd totiž podľa žalobcov nepriznal náhradu škody za predčasné zrušenie stimulov v nariadení EGO 24 ako takých, ale to, že opatrenia, o ktorých sa zistilo, že porušujú bilaterálnu investičnú zmluvu, sú také, ktorými Rumunsko konalo neprimerane i) zachovaním povinnosti investora ako celku v rámci nariadenia EGO 24, napriek zrušeniu prakticky všetkých výhod vyplývajúcich z tohto nariadenia; ii) porušením oprávnených očakávaní žalobcov v súvislosti s nepretržitou dostupnosťou stimulov v nariadení EGO 24; a iii) tým, že nebolo pri žalobcoch dostatočne transparentné. |
| --- | --- |

(55)

Ďalej žalobcovia vyhlasujú, že rozhodnutím o začatí konania sa rozsudok nesprávne opisuje, a preto tvrdia, že rozsudkom sa výlučne priznáva náhrada škody za škody vyplývajúce z porušenia bilaterálnej investičnej zmluvy zo strany Rumunska a nekopírujú sa ním výhody v nariadení EGO 24. Súd totiž podľa žalobcov nepriznal náhradu škody za predčasné zrušenie stimulov v nariadení EGO 24 ako takých, ale to, že opatrenia, o ktorých sa zistilo, že porušujú bilaterálnu investičnú zmluvu, sú také, ktorými Rumunsko konalo neprimerane i) zachovaním povinnosti investora ako celku v rámci nariadenia EGO 24, napriek zrušeniu prakticky všetkých výhod vyplývajúcich z tohto nariadenia; ii) porušením oprávnených očakávaní žalobcov v súvislosti s nepretržitou dostupnosťou stimulov v nariadení EGO 24; a iii) tým, že nebolo pri žalobcoch dostatočne transparentné.

| (56) | Žalobcovia ďalej navrhovali, aby rozhodnutie o začatí konania vychádzalo z predpokladu, že nariadenie EGO 24 predstavuje nezlučiteľnú pomoc, a že tento predpoklad je chybný, pretože zlučiteľnosť nariadenia EGO 24 ako regionálnej pomoci nebola nikdy platne stanovená. |
| --- | --- |

(56)

Žalobcovia ďalej navrhovali, aby rozhodnutie o začatí konania vychádzalo z predpokladu, že nariadenie EGO 24 predstavuje nezlučiteľnú pomoc, a že tento predpoklad je chybný, pretože zlučiteľnosť nariadenia EGO 24 ako regionálnej pomoci nebola nikdy platne stanovená.

O neprítomnosti rozporu medzi pravidlami Únie týkajúcimi sa štátnej pomoci a bilaterálnymi investičnými zmluvami v rámci EÚ.

| (57) | Žalobcovia s odvolaním sa na odôvodnenia 51 až 55 rozhodnutia o začatí konania tvrdia, že ustanovenia práva Únie, ktorými sa riešia povinnosti členských štátov v rámci medzinárodného práva, sú v tomto prípade irelevantné, keďže medzi právom Únie v oblasti štátnej pomoci a bilaterálnou investičnou zmluvou nie je žiadny rozpor. Žalobcovia argumentujú hlavne tým, že akýkoľvek rozpor je vylúčený na základe skutočnosti, že predmetné rozhodcovské konanie sa začalo už pred pristúpením Rumunska k Únii. Povinnosť Rumunska vykonať rozsudok vychádza z momentu, v ktorom došlo k údajnému porušeniu bilaterálnej investičnej zmluvy, t. j. pred pristúpením Rumunska k Únii, a teda sa jej nedotýka právo Únie. |
| --- | --- |

(57)

Žalobcovia s odvolaním sa na odôvodnenia 51 až 55 rozhodnutia o začatí konania tvrdia, že ustanovenia práva Únie, ktorými sa riešia povinnosti členských štátov v rámci medzinárodného práva, sú v tomto prípade irelevantné, keďže medzi právom Únie v oblasti štátnej pomoci a bilaterálnou investičnou zmluvou nie je žiadny rozpor. Žalobcovia argumentujú hlavne tým, že akýkoľvek rozpor je vylúčený na základe skutočnosti, že predmetné rozhodcovské konanie sa začalo už pred pristúpením Rumunska k Únii. Povinnosť Rumunska vykonať rozsudok vychádza z momentu, v ktorom došlo k údajnému porušeniu bilaterálnej investičnej zmluvy, t. j. pred pristúpením Rumunska k Únii, a teda sa jej nedotýka právo Únie.

O opise vykonávania/výkonu rozsudku ako štátnej pomoci

| (58) | Žalobcovia vyhlasujú, že v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy vykonávanie alebo výkon rozsudku zo strany Rumunska nepredstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(58)

Žalobcovia vyhlasujú, že v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy vykonávanie alebo výkon rozsudku zo strany Rumunska nepredstavuje štátnu pomoc.

| (59) | Po prvé hoci nespochybňujú kvalifikáciu spoločností S.C. European Food S.A., S.C. Starmill S.R.L. a S.C. Multipack ako podnikov, žalobcovia tvrdia, že o Ioanovi a Viorelovi Miculovcov sa nedá povedať, že by boli zapojení do hospodárskej činnosti. Konkrétne skutočnosť, že bratia Miculovci majú podiely v rôznych podnikoch, sa považuje za nepostačujúcu na to, aby sa mohli sami považovať za podniky. Žalobcovia tiež zastávajú názor, že tri už uvedené spoločnosti a bratia Miculovci sa nemôžu považovať za jednu hospodársku jednotku, keďže záujmy bratov nie sú totožné so záujmami spoločností. |
| --- | --- |

(59)

Po prvé hoci nespochybňujú kvalifikáciu spoločností S.C. European Food S.A., S.C. Starmill S.R.L. a S.C. Multipack ako podnikov, žalobcovia tvrdia, že o Ioanovi a Viorelovi Miculovcov sa nedá povedať, že by boli zapojení do hospodárskej činnosti. Konkrétne skutočnosť, že bratia Miculovci majú podiely v rôznych podnikoch, sa považuje za nepostačujúcu na to, aby sa mohli sami považovať za podniky. Žalobcovia tiež zastávajú názor, že tri už uvedené spoločnosti a bratia Miculovci sa nemôžu považovať za jednu hospodársku jednotku, keďže záujmy bratov nie sú totožné so záujmami spoločností.

| (60) | Po druhé žalobcovia zdôrazňujú, že vykonaním rozsudku sa im neposkytuje výhoda. Tvrdia, že opatrenia, ktoré slúžia na splnenie právnych záväzkov, ako je zaplatenie náhrady škôd, nepredstavujú preferenčné zaobchádzanie s podnikmi. Žalobcovia v tejto súvislosti tvrdia, že Komisia sa nemôže spoliehať na vyjadrenie generálneho advokáta Colomera vo veci Atzeni, pretože táto vec sa týkala škôd, ktoré boli zaplatené príjemcovi ako náhrada za vymáhanie nezlučiteľnej pomoci, ktorá už bola vyplatená. Naproti tomu žalobcovia zastávajú názor, že v tejto veci im nebola vyplatená žiadna štátna pomoc – a už vôbec nie neoprávnená štátna pomoc – preto ju rozlišujú od veci Atzeni. Žalobcovia podobne zastávajú názor, že túto vec nie je možné prirovnávať k veciam citovaným v rozhodnutí o začatí konania, v ktorých sa zmluvné ustanovenia o odškodnení príjemcov za vymáhanie nezlučiteľnej štátnej pomoci posudzovali ako ustanovenia, ktoré samotné predstavujú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(60)

Po druhé žalobcovia zdôrazňujú, že vykonaním rozsudku sa im neposkytuje výhoda. Tvrdia, že opatrenia, ktoré slúžia na splnenie právnych záväzkov, ako je zaplatenie náhrady škôd, nepredstavujú preferenčné zaobchádzanie s podnikmi. Žalobcovia v tejto súvislosti tvrdia, že Komisia sa nemôže spoliehať na vyjadrenie generálneho advokáta Colomera vo veci Atzeni, pretože táto vec sa týkala škôd, ktoré boli zaplatené príjemcovi ako náhrada za vymáhanie nezlučiteľnej pomoci, ktorá už bola vyplatená. Naproti tomu žalobcovia zastávajú názor, že v tejto veci im nebola vyplatená žiadna štátna pomoc – a už vôbec nie neoprávnená štátna pomoc – preto ju rozlišujú od veci Atzeni. Žalobcovia podobne zastávajú názor, že túto vec nie je možné prirovnávať k veciam citovaným v rozhodnutí o začatí konania, v ktorých sa zmluvné ustanovenia o odškodnení príjemcov za vymáhanie nezlučiteľnej štátnej pomoci posudzovali ako ustanovenia, ktoré samotné predstavujú štátnu pomoc.

| (61) | Ďalej žalobcovia zastávajú názor, že vykonanie alebo výkon rozsudku by patril priamo pod judikatúru vo veci Asteris. Argumentujú tým, že logika v judikatúre vo veci Asteris, ako aj v takých prípadoch ako Denkavit
   (46)
  a ThyssenKrupp
   (47), je v tom, že zaplatenie škôd nie je podľa uváženia členských štátov, a preto sa nemôže kvalifikovať ako štátna pomoc. Ďalej sa tvrdí, že záväzky Rumunska podľa bilaterálnej investičnej zmluvy sú vyjadrením všeobecných pravidiel zodpovednosti, na ktoré sa vzťahuje judikatúra vo veci Asteris. Pokiaľ ide o tvrdenie Komisie, že vec Asteris sa nevzťahuje na škody priznané na základe bilaterálnych investičných zmlúv v rámci EÚ, ktoré sa považujú za nezlučiteľné s právom Únie, žalobcovia zastávajú názor, že akákoľvek nezlučiteľnosť by nemala za následok neplatnosť rozsudku priznaného na základe tejto bilaterálnej investičnej zmluvy. Vykonávanie alebo výkon rozsudku by sa navyše nemohli chápať v zmysle udelenia štátnej pomoci „cez zadné dvierka“, keďže rozsudkom sa neobnovuje zrušená schéma v nariadení EGO 24; presnejšie povedané, rozsudkom sa priznáva náhrada škody za autonómne rozhodnutie Rumunska udržiavať okrem iného neprimerané bremeno uvalené na žalobcov. |
| --- | --- |

(61)

Ďalej žalobcovia zastávajú názor, že vykonanie alebo výkon rozsudku by patril priamo pod judikatúru vo veci Asteris. Argumentujú tým, že logika v judikatúre vo veci Asteris, ako aj v takých prípadoch ako Denkavit
   (46)
  a ThyssenKrupp
   (47), je v tom, že zaplatenie škôd nie je podľa uváženia členských štátov, a preto sa nemôže kvalifikovať ako štátna pomoc. Ďalej sa tvrdí, že záväzky Rumunska podľa bilaterálnej investičnej zmluvy sú vyjadrením všeobecných pravidiel zodpovednosti, na ktoré sa vzťahuje judikatúra vo veci Asteris. Pokiaľ ide o tvrdenie Komisie, že vec Asteris sa nevzťahuje na škody priznané na základe bilaterálnych investičných zmlúv v rámci EÚ, ktoré sa považujú za nezlučiteľné s právom Únie, žalobcovia zastávajú názor, že akákoľvek nezlučiteľnosť by nemala za následok neplatnosť rozsudku priznaného na základe tejto bilaterálnej investičnej zmluvy. Vykonávanie alebo výkon rozsudku by sa navyše nemohli chápať v zmysle udelenia štátnej pomoci „cez zadné dvierka“, keďže rozsudkom sa neobnovuje zrušená schéma v nariadení EGO 24; presnejšie povedané, rozsudkom sa priznáva náhrada škody za autonómne rozhodnutie Rumunska udržiavať okrem iného neprimerané bremeno uvalené na žalobcov.

| (62) | Ďalej žalobcovia tvrdia, že argumenty Komisie týkajúce sa nezlučiteľnosti bilaterálnej investičnej zmluvy s právom Únie sú irelevantné, keďže spor vedúci k rozhodcovskému konaniu a napokon k rozsudku nastal pred pristúpením Rumunska k Únii. Pokiaľ ide o tvrdenie, že dokazovanie Komisie v rozhodnutí o začatí konania vychádza z chybného spojenia vykonávania/výkonu rozsudku a nezlučiteľnosti schémy v nariadení EGO 24, žalobcovia opäť potvrdzujú, že rozsudkom sa v žiadnom prípade nepriznali škody na základe rozhodnutia Rumunska dodržiavať pravidlá Únie týkajúce sa štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(62)

Ďalej žalobcovia tvrdia, že argumenty Komisie týkajúce sa nezlučiteľnosti bilaterálnej investičnej zmluvy s právom Únie sú irelevantné, keďže spor vedúci k rozhodcovskému konaniu a napokon k rozsudku nastal pred pristúpením Rumunska k Únii. Pokiaľ ide o tvrdenie, že dokazovanie Komisie v rozhodnutí o začatí konania vychádza z chybného spojenia vykonávania/výkonu rozsudku a nezlučiteľnosti schémy v nariadení EGO 24, žalobcovia opäť potvrdzujú, že rozsudkom sa v žiadnom prípade nepriznali škody na základe rozhodnutia Rumunska dodržiavať pravidlá Únie týkajúce sa štátnej pomoci.

| (63) | Ďalej žalobcovia namietajú, že by rozhodnutie Súdneho dvora Európskej únie vo veci Lucchini, na ktorý sa Komisia v rozhodnutí o začatí konania odvolávala, malo nejaký význam pre túto vec. Podľa ich názoru sa vo veci Lucchini zistilo len to, že ustanoveniami vnútroštátneho práva sa nemôže zmariť vymáhanie nezlučiteľnej pomoci a nemá to žiadny vplyv na vykonanie/výkon rozhodcovského rozsudku, ktorým sa priznávajú škody za porušenie bilaterálnej investičnej zmluvy. |
| --- | --- |

(63)

Ďalej žalobcovia namietajú, že by rozhodnutie Súdneho dvora Európskej únie vo veci Lucchini, na ktorý sa Komisia v rozhodnutí o začatí konania odvolávala, malo nejaký význam pre túto vec. Podľa ich názoru sa vo veci Lucchini zistilo len to, že ustanoveniami vnútroštátneho práva sa nemôže zmariť vymáhanie nezlučiteľnej pomoci a nemá to žiadny vplyv na vykonanie/výkon rozhodcovského rozsudku, ktorým sa priznávajú škody za porušenie bilaterálnej investičnej zmluvy.

| (64) | Po tretie pokiaľ ide o pripísateľnosť vykonania/výkonu rozsudku Rumunsku, žalobcovia tvrdia, že posudzovanie Komisie sa nemôže spoliehať na samotnú pripísateľnosť nariadenia EGO 24. Ďalej zastávajú názor, že vykonanie/výkon rozsudku ICSID je automatickým a nedobrovoľným dôsledkom povinností Rumunska v rámci dohovoru ICSID. Podľa žalobcov akýkoľvek nedobrovoľný akt je neprípisateľný štátu a nemôže predstavovať štátnu pomoc. Okrem toho zdôrazňujú, že vnútroštátnym súdom neprináleží preskúmavať rozsudky ICSID a ich vymáhanie nie je možné zablokovať z dôvodov vnútroštátneho verejného poriadku alebo nezlučiteľnosti s právom Únie. |
| --- | --- |

(64)

Po tretie pokiaľ ide o pripísateľnosť vykonania/výkonu rozsudku Rumunsku, žalobcovia tvrdia, že posudzovanie Komisie sa nemôže spoliehať na samotnú pripísateľnosť nariadenia EGO 24. Ďalej zastávajú názor, že vykonanie/výkon rozsudku ICSID je automatickým a nedobrovoľným dôsledkom povinností Rumunska v rámci dohovoru ICSID. Podľa žalobcov akýkoľvek nedobrovoľný akt je neprípisateľný štátu a nemôže predstavovať štátnu pomoc. Okrem toho zdôrazňujú, že vnútroštátnym súdom neprináleží preskúmavať rozsudky ICSID a ich vymáhanie nie je možné zablokovať z dôvodov vnútroštátneho verejného poriadku alebo nezlučiteľnosti s právom Únie.

| (65) | Ďalej žalobcovia tvrdia, že povinnosti Rumunska v rámci dohovoru ICSID neboli následným členstvom Rumunska v Únii dotknuté. Uvádzajú, že právo EÚ sa na túto vec nevzťahuje, keďže k údajnému porušeniu bilaterálnej investičnej zmluvy a začatiu konania došlo pred pristúpením Rumunska k Únii. |
| --- | --- |

(65)

Ďalej žalobcovia tvrdia, že povinnosti Rumunska v rámci dohovoru ICSID neboli následným členstvom Rumunska v Únii dotknuté. Uvádzajú, že právo EÚ sa na túto vec nevzťahuje, keďže k údajnému porušeniu bilaterálnej investičnej zmluvy a začatiu konania došlo pred pristúpením Rumunska k Únii.

| (66) | Po štvrté pokiaľ ide o selektívnosť, žalobcovia tvrdia, že vykonanie/výkon rozsudku nie je selektívne/-y, pretože bilaterálnymi investičnými zmluvami a dohovorom ICSID sa zriaďuje systém všeobecnej zodpovednosti, ktorý sa rovnako uplatňuje aj voči akémukoľvek investorovi. Preto škody v rámci tohto systému nie sú selektívne. Žalobcovia v tejto súvislosti taktiež citujú vyhlásenie, ktoré údajne vykonala Komisia, o tom, že „bilaterálne investičné zmluvy, hoci sa nimi poskytuje výhoda tým, že zaisťujú vlastnícke práva v zahraničí, sa nemôžu technicky považovať za štátnu pomoc zakázanú v zmysle článku 107 ods. 1 (zmluvy), keďže výhodou sa nezvýhodňujú určití podnikatelia alebo výroba určitých druhov tovaru, ale sa poskytuje všeobecne všetkým investorom bez ohľadu na sektor, v ktorom pôsobia“. |
| --- | --- |

(66)

Po štvrté pokiaľ ide o selektívnosť, žalobcovia tvrdia, že vykonanie/výkon rozsudku nie je selektívne/-y, pretože bilaterálnymi investičnými zmluvami a dohovorom ICSID sa zriaďuje systém všeobecnej zodpovednosti, ktorý sa rovnako uplatňuje aj voči akémukoľvek investorovi. Preto škody v rámci tohto systému nie sú selektívne. Žalobcovia v tejto súvislosti taktiež citujú vyhlásenie, ktoré údajne vykonala Komisia, o tom, že „bilaterálne investičné zmluvy, hoci sa nimi poskytuje výhoda tým, že zaisťujú vlastnícke práva v zahraničí, sa nemôžu technicky považovať za štátnu pomoc zakázanú v zmysle článku 107 ods. 1 (zmluvy), keďže výhodou sa nezvýhodňujú určití podnikatelia alebo výroba určitých druhov tovaru, ale sa poskytuje všeobecne všetkým investorom bez ohľadu na sektor, v ktorom pôsobia“.

| (67) | Napokon žalobcovia popierajú, že vykonaním rozsudku by sa mohla narušiť hospodárska súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Tvrdia, že odôvodnenie v rozhodnutí o začatí konania sa nemôže vzťahovať na bratov Miculovcov, ktorí údajne nie sú zapojení do žiadnej hospodárskej činnosti, čo má za následok, že akékoľvek platby im realizované nemôžu narušovať hospodársku súťaž alebo ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi. Všeobecnejšie žalobcovia tvrdia, že vykonaním rozsudku by sa neposkytla žalobcom výhoda, a preto sa môže akýkoľvek vplyv na hospodársku súťaž alebo obchod vylúčiť. |
| --- | --- |

(67)

Napokon žalobcovia popierajú, že vykonaním rozsudku by sa mohla narušiť hospodárska súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Tvrdia, že odôvodnenie v rozhodnutí o začatí konania sa nemôže vzťahovať na bratov Miculovcov, ktorí údajne nie sú zapojení do žiadnej hospodárskej činnosti, čo má za následok, že akékoľvek platby im realizované nemôžu narušovať hospodársku súťaž alebo ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi. Všeobecnejšie žalobcovia tvrdia, že vykonaním rozsudku by sa neposkytla žalobcom výhoda, a preto sa môže akýkoľvek vplyv na hospodársku súťaž alebo obchod vylúčiť.

O opise vykonania/výkonu rozsudku ako novej pomoci

| (68) | Žalobcovia sa ďalej zaoberajú aj opisom vykonania/výkonu rozsudku ako novej pomoci. Poznamenávajú, že k jediným udalostiam, ktoré sa vyskytli po pristúpení Rumunska, patrilo schválenie samotného rozsudku a jeho výkon. Predovšetkým jeho výkon Rumunskom sa považuje len za automatický dôsledok rozsudku, a nie výsledok nesporného rozhodnutia. Podľa žalobcov predstavovali relevantné časové okamihy schválenie nariadenia EGO 24, vydanie osvedčení OTI pre žalobcov, alebo najneskôr uzatvorenie bilaterálnej investičnej zmluvy. Žalobcovia sa spoliehajú aj na judikatúru a postupy Komisie týkajúce sa štátnych záruk (podľa ktorých nastáva relevantný časový okamih pri poskytnutí záruky a nie pri odvolávaní sa na ňu alebo pri vydávaní platieb), pričom tvrdia, že ak sa náhrada škody vypláca na základe záväzku obsiahnutého v medzinárodnej dohode, za rozhodujúci by sa mal považovať dátum uzatvorenia tejto dohody. |
| --- | --- |

(68)

Žalobcovia sa ďalej zaoberajú aj opisom vykonania/výkonu rozsudku ako novej pomoci. Poznamenávajú, že k jediným udalostiam, ktoré sa vyskytli po pristúpení Rumunska, patrilo schválenie samotného rozsudku a jeho výkon. Predovšetkým jeho výkon Rumunskom sa považuje len za automatický dôsledok rozsudku, a nie výsledok nesporného rozhodnutia. Podľa žalobcov predstavovali relevantné časové okamihy schválenie nariadenia EGO 24, vydanie osvedčení OTI pre žalobcov, alebo najneskôr uzatvorenie bilaterálnej investičnej zmluvy. Žalobcovia sa spoliehajú aj na judikatúru a postupy Komisie týkajúce sa štátnych záruk (podľa ktorých nastáva relevantný časový okamih pri poskytnutí záruky a nie pri odvolávaní sa na ňu alebo pri vydávaní platieb), pričom tvrdia, že ak sa náhrada škody vypláca na základe záväzku obsiahnutého v medzinárodnej dohode, za rozhodujúci by sa mal považovať dátum uzatvorenia tejto dohody.

O zlučiteľnosti vykonania/výkonu rozsudku

| (69) | Po prvé žalobcovia tvrdia, že ak Komisia vyšetruje neoznámenú pomoc a dotknuté členské štáty nepredložia žiadny argument týkajúci sa zlučiteľnosti, Komisia je povinná zvážiť, či v rámci platných pravidiel alebo usmernení môže byť pomoc zlučiteľná, a to v prípade potreby na základe vyžiadania ďalších informácií od členských štátov alebo príjemcu. |
| --- | --- |

(69)

Po prvé žalobcovia tvrdia, že ak Komisia vyšetruje neoznámenú pomoc a dotknuté členské štáty nepredložia žiadny argument týkajúci sa zlučiteľnosti, Komisia je povinná zvážiť, či v rámci platných pravidiel alebo usmernení môže byť pomoc zlučiteľná, a to v prípade potreby na základe vyžiadania ďalších informácií od členských štátov alebo príjemcu.

| (70) | Pokiaľ ide o predbežnú analýzu zlučiteľnosti v rozhodnutí o začatí konania, žalobcovia zastavajú názor, že je v zásade nesprávna, keďže voči vykonávaniu/výkonu rozsudku uplatňuje súčasné usmernenia o regionálnej pomoci (ďalej len „RAG“), hoci je nepochybne zrejmé, že vykonávanie/výkon rozsudku nie je motivované/-ý žiadnym cieľom regionálneho rozvoja. Podľa názoru žalobcov a pri opätovnom zdôraznení, že v rozhodnutí o začatí konania sa nesprávne predpokladá, že vykonaním rozsudku by sa retroaktívne obnovilo nariadenie EGO 24, by jedinou pomocou, ktorú bolo možné poskytnúť, boli výhody v zmysle schémy v nariadení EGO 24. Nariadenie EGO 24 sa malo následne posúdiť v zmysle usmernení RAG z roku 1998, v rámci ktorého sa mali považovať za zlučiteľné. |
| --- | --- |

(70)

Pokiaľ ide o predbežnú analýzu zlučiteľnosti v rozhodnutí o začatí konania, žalobcovia zastavajú názor, že je v zásade nesprávna, keďže voči vykonávaniu/výkonu rozsudku uplatňuje súčasné usmernenia o regionálnej pomoci (ďalej len „RAG“), hoci je nepochybne zrejmé, že vykonávanie/výkon rozsudku nie je motivované/-ý žiadnym cieľom regionálneho rozvoja. Podľa názoru žalobcov a pri opätovnom zdôraznení, že v rozhodnutí o začatí konania sa nesprávne predpokladá, že vykonaním rozsudku by sa retroaktívne obnovilo nariadenie EGO 24, by jedinou pomocou, ktorú bolo možné poskytnúť, boli výhody v zmysle schémy v nariadení EGO 24. Nariadenie EGO 24 sa malo následne posúdiť v zmysle usmernení RAG z roku 1998, v rámci ktorého sa mali považovať za zlučiteľné.

| (71) | Žalobcovia ďalej tvrdia, že nikdy neexistovalo platné formálne rozhodnutie, ktorým by sa stanovilo, že nariadenie EGO 24 predstavuje nezlučiteľnú štátnu pomoc. Podľa žalobcov bolo rozhodnutie rumunskej Rady pre hospodársku súťaž (rozhodnutie č. 244) o vypovedaní nariadenia EGO 24 chybné, pretože sa v ňom neposudzovala zlučiteľnosť a neuviedlo odôvodnenie jeho záverov. Žalobcovia navyše tvrdia, že schválením nariadenia EGO 75, ktorým sa znovu potvrdilo nariadenie EGO 24, zo strany rumunskej vlády, sa anulovalo rozhodnutie Rady pre hospodársku súťaž. Ďalej tvrdia, že zamietnutie námietok Rady pre hospodársku súťaž voči nariadeniu EGO 75 rumunskými súdmi je ďalším dôkazom, že nariadenia EGO 24 a EGO 75 mali prednosť pred rozhodnutím Rady pre hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

(71)

Žalobcovia ďalej tvrdia, že nikdy neexistovalo platné formálne rozhodnutie, ktorým by sa stanovilo, že nariadenie EGO 24 predstavuje nezlučiteľnú štátnu pomoc. Podľa žalobcov bolo rozhodnutie rumunskej Rady pre hospodársku súťaž (rozhodnutie č. 244) o vypovedaní nariadenia EGO 24 chybné, pretože sa v ňom neposudzovala zlučiteľnosť a neuviedlo odôvodnenie jeho záverov. Žalobcovia navyše tvrdia, že schválením nariadenia EGO 75, ktorým sa znovu potvrdilo nariadenie EGO 24, zo strany rumunskej vlády, sa anulovalo rozhodnutie Rady pre hospodársku súťaž. Ďalej tvrdia, že zamietnutie námietok Rady pre hospodársku súťaž voči nariadeniu EGO 75 rumunskými súdmi je ďalším dôkazom, že nariadenia EGO 24 a EGO 75 mali prednosť pred rozhodnutím Rady pre hospodársku súťaž.

| (72) | Ďalej žalobcovia tvrdia, že Komisia nemala a nemá žiadnu právomoc preskúmať nariadenie EGO 24, dokonca ani náhodne. Príslušné časti nariadenia EGO 24 boli zrušené pred pristúpením Rumunska k Únii. Pokiaľ sa rozsudok chápe ako rozsudok, ktorým sa obnovuje pomoc poskytnutá v rámci nariadenia EGO 24, žalobcovia teda tvrdia, že Komisia nemá žiadnu právomoc preskúmania. Zároveň sa v tejto súvislosti odvolávajú aj na rozhodnutie Komisie vo veci štátnej pomoci N 380/2004, v ktorom Komisia zistila, že vykonanie rozhodcovského rozsudku po pristúpení, ktorý bol vynesený pred pristúpením a týkal sa výhradne období pred pristúpením, nepredstavuje novú pomoc. |
| --- | --- |

(72)

Ďalej žalobcovia tvrdia, že Komisia nemala a nemá žiadnu právomoc preskúmať nariadenie EGO 24, dokonca ani náhodne. Príslušné časti nariadenia EGO 24 boli zrušené pred pristúpením Rumunska k Únii. Pokiaľ sa rozsudok chápe ako rozsudok, ktorým sa obnovuje pomoc poskytnutá v rámci nariadenia EGO 24, žalobcovia teda tvrdia, že Komisia nemá žiadnu právomoc preskúmania. Zároveň sa v tejto súvislosti odvolávajú aj na rozhodnutie Komisie vo veci štátnej pomoci N 380/2004, v ktorom Komisia zistila, že vykonanie rozhodcovského rozsudku po pristúpení, ktorý bol vynesený pred pristúpením a týkal sa výhradne období pred pristúpením, nepredstavuje novú pomoc.

| (73) | Žalobcovia nakoniec tvrdia, že nariadenie EGO 24 a jednotlivé stimuly v nariadení EGO 24 boli zlučiteľné s vnútorným trhom podľa platných usmernení RAG z roku 1998, vzhľadom na skutočnosť, že boli splnené všetky podmienky zlučiteľnosti. V tejto súvislosti tvrdia, že po prvé nariadenie EGO 24 sa v skutočnosti môže chápať skôr ako zlučiteľná investičná pomoc a nie prevádzková pomoc a po druhé hoci sa nariadenie EGO 24 vnímalo ako prevádzková pomoc, bolo stále zlučiteľné. |
| --- | --- |

(73)

Žalobcovia nakoniec tvrdia, že nariadenie EGO 24 a jednotlivé stimuly v nariadení EGO 24 boli zlučiteľné s vnútorným trhom podľa platných usmernení RAG z roku 1998, vzhľadom na skutočnosť, že boli splnené všetky podmienky zlučiteľnosti. V tejto súvislosti tvrdia, že po prvé nariadenie EGO 24 sa v skutočnosti môže chápať skôr ako zlučiteľná investičná pomoc a nie prevádzková pomoc a po druhé hoci sa nariadenie EGO 24 vnímalo ako prevádzková pomoc, bolo stále zlučiteľné.

O oprávnených očakávaniach

| (74) | Žalobcovia tvrdia, že nález v rozhodnutí Komisie, podľa ktorého je vykonanie alebo výkon rozsudku v rozpore s pravidlami štátnej pomoci, by porušoval oprávnené očakávania žalobcov. Tvrdia, že Únia výslovne povzbudzovala Rumunsko, aby s členskými štátmi pred jeho pristúpením uzatvorilo bilaterálne investičné zmluvy; že Komisia stále podporuje uzatváranie bilaterálnych investičných dohôd; že žalobcovia sa spoliehali na svoju dôveru v to, že rozhodcovské konanie by im umožnilo prijať náhradu škôd za škody, ktoré Rumunsko spôsobilo svojim rozhodnutím zachovávať všetky povinnosti investorov podľa nariadenia EGO 24; a že neexistuje žiadny hlavný verejný záujem o vylúčenie oprávnených očakávaní žalobcov. |
| --- | --- |

(74)

Žalobcovia tvrdia, že nález v rozhodnutí Komisie, podľa ktorého je vykonanie alebo výkon rozsudku v rozpore s pravidlami štátnej pomoci, by porušoval oprávnené očakávania žalobcov. Tvrdia, že Únia výslovne povzbudzovala Rumunsko, aby s členskými štátmi pred jeho pristúpením uzatvorilo bilaterálne investičné zmluvy; že Komisia stále podporuje uzatváranie bilaterálnych investičných dohôd; že žalobcovia sa spoliehali na svoju dôveru v to, že rozhodcovské konanie by im umožnilo prijať náhradu škôd za škody, ktoré Rumunsko spôsobilo svojim rozhodnutím zachovávať všetky povinnosti investorov podľa nariadenia EGO 24; a že neexistuje žiadny hlavný verejný záujem o vylúčenie oprávnených očakávaní žalobcov.

O procesných právach žalobcov

| (75) | Nakoniec žalobcovia tvrdia, že podľa judikatúry zúčastnené strany „majú právo zúčastniť sa na správnom konaní iba v primeranom rozsahu v rozsahu primeranom okolnostiam prejednávanej veci“ (48). Pokiaľ ide o tvrdenie, že Rumunsko neposkytlo žalobcom možnosť primerane sa zúčastniť v postupe štátnej pomoci, čo údajne žalobcov výrazne znevýhodnilo, žalobcovia upozorňujú, že neumožnenie žalobcom zo strany Komisie primerane brániť svoje záujmy tým, že by sa v plnšom rozsahu zúčastnili postupu, by mohlo urobiť konečné rozhodnutie Komisie neplatným. Na záver žalobcovia poukazujú na to, že postup Komisie v prípadoch štátnej pomoci vo všeobecnosti neochraňuje v dostatočnej miere údajné procesné práva príjemcov a tým, že neposkytuje účinný prostriedok nápravy, je v rozpore s článkom 6 ods. 1 Európskeho dohovoru o ľudských právach a článku 47 Charty základných práv Európskej únie. |
| --- | --- |

(75)

Nakoniec žalobcovia tvrdia, že podľa judikatúry zúčastnené strany „majú právo zúčastniť sa na správnom konaní iba v primeranom rozsahu v rozsahu primeranom okolnostiam prejednávanej veci“ (48). Pokiaľ ide o tvrdenie, že Rumunsko neposkytlo žalobcom možnosť primerane sa zúčastniť v postupe štátnej pomoci, čo údajne žalobcov výrazne znevýhodnilo, žalobcovia upozorňujú, že neumožnenie žalobcom zo strany Komisie primerane brániť svoje záujmy tým, že by sa v plnšom rozsahu zúčastnili postupu, by mohlo urobiť konečné rozhodnutie Komisie neplatným. Na záver žalobcovia poukazujú na to, že postup Komisie v prípadoch štátnej pomoci vo všeobecnosti neochraňuje v dostatočnej miere údajné procesné práva príjemcov a tým, že neposkytuje účinný prostriedok nápravy, je v rozpore s článkom 6 ods. 1 Európskeho dohovoru o ľudských právach a článku 47 Charty základných práv Európskej únie.

6.   PRIPOMIENKY RUMUNSKA K PRIPOMIENKAM TRETÍCH STRÁN

| (76) | Rumunsko vo svojej odpovedi na pripomienky predložené žalobcami v prvom rade odmieta tvrdenie, že Ioan a Viorel Miculovci by sa nemohli na účel uplatnenia právnych predpisov EÚ v oblasti štátnej pomoci považovať za subjekty predstavujúce podniky. Rumunsko tvrdí, že títo piati žalobcovia by sa vlastne mali považovať za hospodársku jednotku, pretože bratia Miculovci vykonávajú priamu alebo nepriamu kontrolu nad podnikovými žalobcami. Rumunsko na podporu tohto tvrdenia okrem iného uvádza, že počas rokovaní medzi Rumunskom a žalobcami, ktoré sa uskutočnili po vydaní rozsudku, bratia Miculovci prijali formálne rozhodnutie v mene troch podnikových žalobcov. |
| --- | --- |

(76)

Rumunsko vo svojej odpovedi na pripomienky predložené žalobcami v prvom rade odmieta tvrdenie, že Ioan a Viorel Miculovci by sa nemohli na účel uplatnenia právnych predpisov EÚ v oblasti štátnej pomoci považovať za subjekty predstavujúce podniky. Rumunsko tvrdí, že títo piati žalobcovia by sa vlastne mali považovať za hospodársku jednotku, pretože bratia Miculovci vykonávajú priamu alebo nepriamu kontrolu nad podnikovými žalobcami. Rumunsko na podporu tohto tvrdenia okrem iného uvádza, že počas rokovaní medzi Rumunskom a žalobcami, ktoré sa uskutočnili po vydaní rozsudku, bratia Miculovci prijali formálne rozhodnutie v mene troch podnikových žalobcov.

| (77) | Po druhé Rumunsko vyvracia snahu žalobcov o popretie prepojenia medzi zrušením stimulov v nariadení EGO 24 a priznaním škôd v rozsudku. Zastáva názor, že z rozsudku je zrejmé, že hodnotu škôd stanovil súd na základe hospodárskych výhod, ktoré by žalobcovia získali v prípade, keby boli stimuly zostali zachované. |
| --- | --- |

(77)

Po druhé Rumunsko vyvracia snahu žalobcov o popretie prepojenia medzi zrušením stimulov v nariadení EGO 24 a priznaním škôd v rozsudku. Zastáva názor, že z rozsudku je zrejmé, že hodnotu škôd stanovil súd na základe hospodárskych výhod, ktoré by žalobcovia získali v prípade, keby boli stimuly zostali zachované.

| (78) | Po tretie pokiaľ ide o tvrdenia žalobcov, že neboli a nie sú primerane zúčastnení na vyšetrovaní štátnej pomoci, Rumunsko popiera, že by žalobcom ihneď nepredložilo rozhodnutie o začatí konania. Ďalej tvrdí, že Rumunsko nemá žiadnu zákonnú povinnosť zapojiť žalobcov v plnšom rozsahu, ako je a bola táto vec. |
| --- | --- |

(78)

Po tretie pokiaľ ide o tvrdenia žalobcov, že neboli a nie sú primerane zúčastnení na vyšetrovaní štátnej pomoci, Rumunsko popiera, že by žalobcom ihneď nepredložilo rozhodnutie o začatí konania. Ďalej tvrdí, že Rumunsko nemá žiadnu zákonnú povinnosť zapojiť žalobcov v plnšom rozsahu, ako je a bola táto vec.

7.   POSÚDENIE

7.1.   Existencia pomoci

| (79) | V článku 107 ods. 1 zmluvy sa stanovuje, že „pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“. Opatrenie teda predstavuje štátnu pomoc, ak sú splnené tieto štyri kumulatívne podmienky:






  — | Opatrením sa musí podniku poskytovať selektívna hospodárska výhoda. |
| --- | --- | --- |

(79)

V článku 107 ods. 1 zmluvy sa stanovuje, že „pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“. Opatrenie teda predstavuje štátnu pomoc, ak sú splnené tieto štyri kumulatívne podmienky:

—

Opatrením sa musí podniku poskytovať selektívna hospodárska výhoda.

| — | Opatrenie musí byť pripísateľné štátu a financované zo štátnych prostriedkov. |
| --- | --- |

—

Opatrenie musí byť pripísateľné štátu a financované zo štátnych prostriedkov.

| — | Opatrenie musí narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

—

Opatrenie musí narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže.

| — | Opatrenie musí mať potenciál ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

—

Opatrenie musí mať potenciál ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

| (80) | Komisia zdôrazňuje, že pojem štátna pomoc predstavuje cieľ a právny pojem vymedzený priamo v zmluve. Stanovenie toho, či konkrétne opatrenie predstavuje štátnu pomoc, nezávisí od úmyslov alebo odôvodnení členských štátov pri jej poskytovaní, ale od účinkov predmetného opatrenia (49). |
| --- | --- |

(80)

Komisia zdôrazňuje, že pojem štátna pomoc predstavuje cieľ a právny pojem vymedzený priamo v zmluve. Stanovenie toho, či konkrétne opatrenie predstavuje štátnu pomoc, nezávisí od úmyslov alebo odôvodnení členských štátov pri jej poskytovaní, ale od účinkov predmetného opatrenia (49).

Podnik

| (81) | Súdny dvor Európskej únie dôsledne vymedzuje podniky ako subjekty vykonávajúce hospodársku činnosť bez ohľadu na ich právne postavenie a spôsob ich financovania (50). Označenie konkrétneho subjektu za podnik teda závisí plne od povahy jeho činnosti. |
| --- | --- |

(81)

Súdny dvor Európskej únie dôsledne vymedzuje podniky ako subjekty vykonávajúce hospodársku činnosť bez ohľadu na ich právne postavenie a spôsob ich financovania (50). Označenie konkrétneho subjektu za podnik teda závisí plne od povahy jeho činnosti.

| (82) | Oddelené právne subjekty možno na účely uplatnenia pravidiel štátnej pomoci pokladať za jednu hospodársku jednotku. Táto hospodárska jednotka sa potom pokladá za relevantný podnik. Súdny dvor Európskej únie v minulosti konštatoval, že „v práve hospodárskej súťaže pod pojmom „podnik“ sa musí rozumieť hospodárska jednotka [...], aj keď z právneho hľadiska je táto hospodárska jednotka zložená z viacerých fyzických alebo právnických osôb“ (51) Súdny dvor Európskej únie skúma kontrolný podiel alebo funkčné, hospodárske alebo organické väzby pri určovaní, či niekoľko subjektov tvorí hospodársku jednotku (52). |
| --- | --- |

(82)

Oddelené právne subjekty možno na účely uplatnenia pravidiel štátnej pomoci pokladať za jednu hospodársku jednotku. Táto hospodárska jednotka sa potom pokladá za relevantný podnik. Súdny dvor Európskej únie v minulosti konštatoval, že „v práve hospodárskej súťaže pod pojmom „podnik“ sa musí rozumieť hospodárska jednotka [...], aj keď z právneho hľadiska je táto hospodárska jednotka zložená z viacerých fyzických alebo právnických osôb“ (51) Súdny dvor Európskej únie skúma kontrolný podiel alebo funkčné, hospodárske alebo organické väzby pri určovaní, či niekoľko subjektov tvorí hospodársku jednotku (52).

| (83) | Žalobcovia v rozhodcovskom konaní, na základe ktorého vznikol rozsudok, sú bratia Ioan Micula a Viorel Micula a tri spoločnosti, ktoré vlastnia (S.C. European Food S.A., S.C. Starmill S.R.L. a S.C. Multipack). Je zrejmé, že tieto tri spoločnosti vykonávajú hospodárske činnosti, keďže sa špecializujú na priemyselnú výrobu potravinových výrobkov, mletých výrobkov a plastových obalov v tomto poradí. Tieto tri spoločnosti sa teda považujú za podniky. Žalobcovia tento opis nespochybňujú. |
| --- | --- |

(83)

Žalobcovia v rozhodcovskom konaní, na základe ktorého vznikol rozsudok, sú bratia Ioan Micula a Viorel Micula a tri spoločnosti, ktoré vlastnia (S.C. European Food S.A., S.C. Starmill S.R.L. a S.C. Multipack). Je zrejmé, že tieto tri spoločnosti vykonávajú hospodárske činnosti, keďže sa špecializujú na priemyselnú výrobu potravinových výrobkov, mletých výrobkov a plastových obalov v tomto poradí. Tieto tri spoločnosti sa teda považujú za podniky. Žalobcovia tento opis nespochybňujú.

| (84) | Žalobcovia však zastávajú názor, že samotní bratia Miculovci sa na účely článku 107 ods. 1 zmluvy nemôžu ako fyzické osoby považovať za podniky, a preto finančné prostriedky, ktoré im boli vyplatené pri vykonávaní alebo výkone rozsudku, by nepredstavovali štátnu pomoc. Konkrétne sa záujmy bratov Miculovcov považujú za také, ktoré sa nezhodujú so záujmami troch podnikových žalobcov. |
| --- | --- |

(84)

Žalobcovia však zastávajú názor, že samotní bratia Miculovci sa na účely článku 107 ods. 1 zmluvy nemôžu ako fyzické osoby považovať za podniky, a preto finančné prostriedky, ktoré im boli vyplatené pri vykonávaní alebo výkone rozsudku, by nepredstavovali štátnu pomoc. Konkrétne sa záujmy bratov Miculovcov považujú za také, ktoré sa nezhodujú so záujmami troch podnikových žalobcov.

| (85) | Komisia sa však domnieva, že na účel uplatnenia pravidiel štátnej pomoci tieto tri spoločnosti a bratia Miculovci spoločne tvoria jednu hospodársku jednotku. Táto hospodárska jednotka sa preto pokladá za relevantný podnik. |
| --- | --- |

(85)

Komisia sa však domnieva, že na účel uplatnenia pravidiel štátnej pomoci tieto tri spoločnosti a bratia Miculovci spoločne tvoria jednu hospodársku jednotku. Táto hospodárska jednotka sa preto pokladá za relevantný podnik.

| (86) | V tomto zistení sa v prvom rade spolieha na skutočnosť, že bratia Miculovci majú, priamo alebo nepriamo, doslovne výlučné vlastníctvo troch podnikových žalobcov, a teda preukazujú kontrolný podiel v týchto spoločnostiach. |
| --- | --- |

(86)

V tomto zistení sa v prvom rade spolieha na skutočnosť, že bratia Miculovci majú, priamo alebo nepriamo, doslovne výlučné vlastníctvo troch podnikových žalobcov, a teda preukazujú kontrolný podiel v týchto spoločnostiach.

| (87) | Po druhé v tomto zistení sa zohľadňuje skutočnosť, že podnikový žalobcovia tvoria súčasť väčšej skupiny spoločností, European Food and Drinks Group (ďalej len „EFDG“). Bratia Miculovci počas rozhodcovského konania tiež žiadali o náhradu škody pre ostatné spoločnosti tvoriace súčasť skupiny EFDG, ktorá údajne utrpela straty v dôsledku opatrení Rumunska, ktoré viedli ku konaniu. V skutočnosti žalobcovia namiesto žiadania a vyčíslenia samostatných strát v prípade každého podnikového žalobcu a dvoch samostatných žalobcov založili svoju žiadosť o náhradu škody na stratách, ktoré údajne utrpela skupina EFDG ako celok. Po preskúmaní vlastníckej štruktúry skupiny EFDG a určení, že bratia Miculovci vlastnili, priamo alebo nepriamo, 99,96 % všetkých spoločností v skupine EFDG, za ktoré bratia Miculovci žiadali škody (k nim patria spoločnosti European Drinks S.A., Rieni Drinks S.A., Scandic Distilleries S.A., Transilvania General Import-Export S.R.L., West Leasing S.R.L), súd tento prístup akceptoval a umožnil žalobcom, aby žiadali o náhradu škody za straty skupiny EFDG ako celok (53). Na základe správania žalobcov počas rozhodcovského konania a príslušného rozhodovania súdu sa preukazuje, že bratia Miculovci a traja podnikoví žalobcovia, ako aj už uvedené spoločnosti tvoriace súčasť skupiny EFDG, vytvárajú jednu hospodársku jednotku s jedným hospodárskym záujmom. |
| --- | --- |

(87)

Po druhé v tomto zistení sa zohľadňuje skutočnosť, že podnikový žalobcovia tvoria súčasť väčšej skupiny spoločností, European Food and Drinks Group (ďalej len „EFDG“). Bratia Miculovci počas rozhodcovského konania tiež žiadali o náhradu škody pre ostatné spoločnosti tvoriace súčasť skupiny EFDG, ktorá údajne utrpela straty v dôsledku opatrení Rumunska, ktoré viedli ku konaniu. V skutočnosti žalobcovia namiesto žiadania a vyčíslenia samostatných strát v prípade každého podnikového žalobcu a dvoch samostatných žalobcov založili svoju žiadosť o náhradu škody na stratách, ktoré údajne utrpela skupina EFDG ako celok. Po preskúmaní vlastníckej štruktúry skupiny EFDG a určení, že bratia Miculovci vlastnili, priamo alebo nepriamo, 99,96 % všetkých spoločností v skupine EFDG, za ktoré bratia Miculovci žiadali škody (k nim patria spoločnosti European Drinks S.A., Rieni Drinks S.A., Scandic Distilleries S.A., Transilvania General Import-Export S.R.L., West Leasing S.R.L), súd tento prístup akceptoval a umožnil žalobcom, aby žiadali o náhradu škody za straty skupiny EFDG ako celok (53). Na základe správania žalobcov počas rozhodcovského konania a príslušného rozhodovania súdu sa preukazuje, že bratia Miculovci a traja podnikoví žalobcovia, ako aj už uvedené spoločnosti tvoriace súčasť skupiny EFDG, vytvárajú jednu hospodársku jednotku s jedným hospodárskym záujmom.

| (88) | Po tretie opis bratov Miculovcov a ich spoločností ako jednej hospodárskej jednotky je navyše podložený spôsobom, akým sa im v rozsudku nakoniec priznala náhrada škody. V rozsudku im bola priznaná náhrada škody „spoločne“ na základe „spoločného nároku“ namiesto toho, aby sa náhrada škody rozdelila jednotlivo každému z piatich žalobcov. Skutočnosť, že piati žalobcovia spoločne (t. j. vrátane podnikových žalobcov) žiadali súd o priznanie celej náhrady škody len bratom Miculovcom, dokazuje, že podnikoví žalobcovia nemajú voči bratom Miculovcom žiadnu autonómiu. Nakoniec súd umožnil každému žalobcovi vrátenie celej sumy priznanej náhrady škody a následne rozdelenie tejto náhrady škody medzi žiadateľov podľa ich vlastného uváženia, bez ohľadu na škody, ktoré v skutočnosti utrpel každý žalobca. |
| --- | --- |

(88)

Po tretie opis bratov Miculovcov a ich spoločností ako jednej hospodárskej jednotky je navyše podložený spôsobom, akým sa im v rozsudku nakoniec priznala náhrada škody. V rozsudku im bola priznaná náhrada škody „spoločne“ na základe „spoločného nároku“ namiesto toho, aby sa náhrada škody rozdelila jednotlivo každému z piatich žalobcov. Skutočnosť, že piati žalobcovia spoločne (t. j. vrátane podnikových žalobcov) žiadali súd o priznanie celej náhrady škody len bratom Miculovcom, dokazuje, že podnikoví žalobcovia nemajú voči bratom Miculovcom žiadnu autonómiu. Nakoniec súd umožnil každému žalobcovi vrátenie celej sumy priznanej náhrady škody a následne rozdelenie tejto náhrady škody medzi žiadateľov podľa ich vlastného uváženia, bez ohľadu na škody, ktoré v skutočnosti utrpel každý žalobca.

| (89) | Tvrdenie žalobcov, že túto vec je potrebné odlíšiť od rozsudku Hydrotherm, nemá vplyv na už uvedený záver, keďže fyzickou osobou v tejto veci bol partner osobne zodpovedný za finančné povinnosti rôznych spoločností, pri ktorých sa pokladalo, že s nimi tvorí jednu hospodársku jednotku, pričom bratia Miculovci nie sú osobne zodpovední. Komisia v odpovedi pripomína, že Súdny dvor Európskej únie v príslušnom odseku svojho rozhodnutia Hydrotherm vôbec neuviedol osobnú zodpovednosť predmetnej osoby; Súdny dvor Európskej únie sa skôr obmedzil na poukázanie, že predmetné fyzické osoby majú „úplnú kontrolu“ nad dotknutými spoločnosťami. (54) Ako už bolo uvedené, bratia Miculovci majú podobne na základe svojho vlastníctva úplnú kontrolu nad podnikovými žalobcami a v skutočnosti nad ďalšími príslušnými spoločnosťami v skupine EFDG. |
| --- | --- |

(89)

Tvrdenie žalobcov, že túto vec je potrebné odlíšiť od rozsudku Hydrotherm, nemá vplyv na už uvedený záver, keďže fyzickou osobou v tejto veci bol partner osobne zodpovedný za finančné povinnosti rôznych spoločností, pri ktorých sa pokladalo, že s nimi tvorí jednu hospodársku jednotku, pričom bratia Miculovci nie sú osobne zodpovední. Komisia v odpovedi pripomína, že Súdny dvor Európskej únie v príslušnom odseku svojho rozhodnutia Hydrotherm vôbec neuviedol osobnú zodpovednosť predmetnej osoby; Súdny dvor Európskej únie sa skôr obmedzil na poukázanie, že predmetné fyzické osoby majú „úplnú kontrolu“ nad dotknutými spoločnosťami. (54) Ako už bolo uvedené, bratia Miculovci majú podobne na základe svojho vlastníctva úplnú kontrolu nad podnikovými žalobcami a v skutočnosti nad ďalšími príslušnými spoločnosťami v skupine EFDG.

| (90) | Na rozdiel od tvrdení žalobcov sa Komisia tiež domnieva, že v tomto prípade je rovnako uplatniteľná logika tvoriaca základ rozsudku Cassa di Risparmio di Firenze. Súdny dvor Európskej únie v tomto rozsudku uznal, že hospodársku činnosť môže vykonávať subjekt, priamo alebo nepriamo, prostredníctvom kontrolovania subjektu ako súčasť hospodárskej jednotky, ktorú spoločne tvoria. Hoci Súdny dvor Európskej únie pripúšťa, že samotný fakt vlastníctva podielov, dokonca kontrolných podielov, je nepostačujúci na to, aby sa za hospodársku činnosť považovala činnosť subjektu vlastniaceho tieto podiely, ak vedie iba k výkonu práv prináležiacich postaveniu akcionára alebo člena, ako aj prijímaniu dividend, ktoré sú len výsledkom vlastníctva aktíva, je zrejmé, že aktuálna situácia je odlišná. Podľa Súdneho dvora Európskej únie totiž „subjekt, ktorý drží kontrolné podiely v spoločnosti, skutočne priamo alebo nepriamo vykonáva túto kontrolu vplyvom na jej správu, sa musí považovať za zúčastneného na hospodárskej činnosti vykonávanej kontrolovaným podnikom.“ (55) Súdny dvor Európskej únie mal zároveň záujem poukázať na to, že „jednoduché rozdelenie podniku do dvoch odlišných subjektov“ nemôže byť postačujúce na obídenie pravidiel štátnej pomoci (56). Táto logika sa vzťahuje aj na prípad, keď je jeden z dotknutých subjektov fyzickou osobou. Inak by sa poskytnutie pomoci fyzickej osobe, ktorá je ovládajúcim akcionárom podniku, nepovažovalo za štátnu pomoc, hoci by fyzická osoba mohla túto pomoc využiť v prospech podnikov, ktoré kontroluje. V tejto veci totiž nie je na účely uplatňovania pravidiel štátnej pomoci relevantné, či náhrada škody, ktorú priznal súd spoločne všetkým piatim žalobcom, bola vyplatená bratom Miculovcom alebo spoločnostiam, ktoré vlastnia. |
| --- | --- |

(90)

Na rozdiel od tvrdení žalobcov sa Komisia tiež domnieva, že v tomto prípade je rovnako uplatniteľná logika tvoriaca základ rozsudku Cassa di Risparmio di Firenze. Súdny dvor Európskej únie v tomto rozsudku uznal, že hospodársku činnosť môže vykonávať subjekt, priamo alebo nepriamo, prostredníctvom kontrolovania subjektu ako súčasť hospodárskej jednotky, ktorú spoločne tvoria. Hoci Súdny dvor Európskej únie pripúšťa, že samotný fakt vlastníctva podielov, dokonca kontrolných podielov, je nepostačujúci na to, aby sa za hospodársku činnosť považovala činnosť subjektu vlastniaceho tieto podiely, ak vedie iba k výkonu práv prináležiacich postaveniu akcionára alebo člena, ako aj prijímaniu dividend, ktoré sú len výsledkom vlastníctva aktíva, je zrejmé, že aktuálna situácia je odlišná. Podľa Súdneho dvora Európskej únie totiž „subjekt, ktorý drží kontrolné podiely v spoločnosti, skutočne priamo alebo nepriamo vykonáva túto kontrolu vplyvom na jej správu, sa musí považovať za zúčastneného na hospodárskej činnosti vykonávanej kontrolovaným podnikom.“ (55) Súdny dvor Európskej únie mal zároveň záujem poukázať na to, že „jednoduché rozdelenie podniku do dvoch odlišných subjektov“ nemôže byť postačujúce na obídenie pravidiel štátnej pomoci (56). Táto logika sa vzťahuje aj na prípad, keď je jeden z dotknutých subjektov fyzickou osobou. Inak by sa poskytnutie pomoci fyzickej osobe, ktorá je ovládajúcim akcionárom podniku, nepovažovalo za štátnu pomoc, hoci by fyzická osoba mohla túto pomoc využiť v prospech podnikov, ktoré kontroluje. V tejto veci totiž nie je na účely uplatňovania pravidiel štátnej pomoci relevantné, či náhrada škody, ktorú priznal súd spoločne všetkým piatim žalobcom, bola vyplatená bratom Miculovcom alebo spoločnostiam, ktoré vlastnia.

| (91) | Na záver sa Komisia domnieva, že bratia Miculovci a traja podnikoví žalobcovia spoločne tvoria jednu hospodársku jednotku, ktorá na účel uplatnenia článku 107 ods. 1 zmluvy predstavuje podnik. Ďalším spoločnostiam skupiny EFDG, za ktorých údajné straty bola bratom Miculovcom priznaná náhrada škody na základe rozsudku (spoločnosti European Drinks S.A., Rieni Drinks S.A., Scandic Distilleries S.A., Transilvania General Import-Export S.R.L., West Leasing S.R.L) (57), tvoria rovnako časť tejto jednej hospodárskej jednotky. Konečným príjemcom opatrenia pomoci je táto jedna hospodárska jednotka, ktorú tvoria piati žalobcovia a tieto spoločnosti v rámci skupiny EFDG. |
| --- | --- |

(91)

Na záver sa Komisia domnieva, že bratia Miculovci a traja podnikoví žalobcovia spoločne tvoria jednu hospodársku jednotku, ktorá na účel uplatnenia článku 107 ods. 1 zmluvy predstavuje podnik. Ďalším spoločnostiam skupiny EFDG, za ktorých údajné straty bola bratom Miculovcom priznaná náhrada škody na základe rozsudku (spoločnosti European Drinks S.A., Rieni Drinks S.A., Scandic Distilleries S.A., Transilvania General Import-Export S.R.L., West Leasing S.R.L) (57), tvoria rovnako časť tejto jednej hospodárskej jednotky. Konečným príjemcom opatrenia pomoci je táto jedna hospodárska jednotka, ktorú tvoria piati žalobcovia a tieto spoločnosti v rámci skupiny EFDG.

Hospodárska výhoda (1)

| (92) | Podľa článku 107 ods. 1 zmluvy je výhodou akýkoľvek hospodársky prospech, ktorý by podnik nezískal pri bežných trhových podmienkach, to znamená bez zásahu štátu (58). Presná forma opatrenia je irelevantná na určenie toho, či podniku poskytuje hospodársku výhodu. Pojem výhoda zahŕňa napríklad všetky situácie, v ktorých sú podniky oslobodené od nákladov, ktoré sú nevyhnutné na ich hospodársku činnosť. |
| --- | --- |

(92)

Podľa článku 107 ods. 1 zmluvy je výhodou akýkoľvek hospodársky prospech, ktorý by podnik nezískal pri bežných trhových podmienkach, to znamená bez zásahu štátu (58). Presná forma opatrenia je irelevantná na určenie toho, či podniku poskytuje hospodársku výhodu. Pojem výhoda zahŕňa napríklad všetky situácie, v ktorých sú podniky oslobodené od nákladov, ktoré sú nevyhnutné na ich hospodársku činnosť.

| (93) | Súd na základe rozsudku priznal žalobcom náhradu škody vo výške 376 433 229 RON plus úrok voči Rumunsku. Pre úplné pochopenie dôvodu prečo sa vykonaním alebo výkonom rozsudku priznáva žalobcom hospodárska výhoda, je užitočné preskúmať, na akom základe určil súd, že náhrada škody by sa mala vyplatiť žalobcom v tomto rozsudku. |
| --- | --- |

(93)

Súd na základe rozsudku priznal žalobcom náhradu škody vo výške 376 433 229 RON plus úrok voči Rumunsku. Pre úplné pochopenie dôvodu prečo sa vykonaním alebo výkonom rozsudku priznáva žalobcom hospodárska výhoda, je užitočné preskúmať, na akom základe určil súd, že náhrada škody by sa mala vyplatiť žalobcom v tomto rozsudku.

| (94) | Súd po tom, čo rozhodol, že Rumunsko porušilo bilaterálnu investičnú zmluvu, zdôvodnil, že škody bolo potrebné priznať na základe zásady, že „žalobca sa musí vrátiť do postavenia, v akom by bol „so všetkou pravdepodobnosťou“, keby nebolo medzinárodného porušenia zákona.“ (59) Ďalej vysvetlil, že odškodniť prostredníctvom škôd je možné len tie straty, ktoré príčinne súvisia s aktom, ktorý predstavuje medzinárodné porušenie zákona, a že „všetky porušenia bilaterálnej investičnej dohody, ktoré uvádzajú žalobcovia, vyplývajú z tej istej skutočnosti: predčasné zrušenie stimulov v nariadení [EGO 24] alebo v priamom spojení s týmto predčasným zrušením.“ (60) Súd pri posudzovaní presnej náhrady škody splatnej žalobcom zohľadnil to, či straty vznikli v skutočnosti a či priamo súviseli so zrušením schémy stimulov. Pokiaľ ide o škody priznané pre zvýšenú cenu cukru, súd napríklad konštatoval (61): „Existencia škody a tiež príčinná súvislosť medzi zrušením stimulov a utrpenou škodou sú náležite preukázané. Je nesporné, že v dôsledku zrušenia stimulu pre suroviny museli žalobcovia zaplatiť zvýšenú sumu za cukor, ktorý nakúpili po februári 2005“. |
| --- | --- |

(94)

Súd po tom, čo rozhodol, že Rumunsko porušilo bilaterálnu investičnú zmluvu, zdôvodnil, že škody bolo potrebné priznať na základe zásady, že „žalobca sa musí vrátiť do postavenia, v akom by bol „so všetkou pravdepodobnosťou“, keby nebolo medzinárodného porušenia zákona.“ (59) Ďalej vysvetlil, že odškodniť prostredníctvom škôd je možné len tie straty, ktoré príčinne súvisia s aktom, ktorý predstavuje medzinárodné porušenie zákona, a že „všetky porušenia bilaterálnej investičnej dohody, ktoré uvádzajú žalobcovia, vyplývajú z tej istej skutočnosti: predčasné zrušenie stimulov v nariadení [EGO 24] alebo v priamom spojení s týmto predčasným zrušením.“ (60) Súd pri posudzovaní presnej náhrady škody splatnej žalobcom zohľadnil to, či straty vznikli v skutočnosti a či priamo súviseli so zrušením schémy stimulov. Pokiaľ ide o škody priznané pre zvýšenú cenu cukru, súd napríklad konštatoval (61): „Existencia škody a tiež príčinná súvislosť medzi zrušením stimulov a utrpenou škodou sú náležite preukázané. Je nesporné, že v dôsledku zrušenia stimulu pre suroviny museli žalobcovia zaplatiť zvýšenú sumu za cukor, ktorý nakúpili po februári 2005“.

| (95) | S prihliadnutím na tieto skutočnosti je zrejmé, že Rumunsko prostredníctvom vykonania alebo výkonu rozsudku priznáva žalobcom sumu, ktorá sa presne zhoduje s výhodami plánovanými v zrušenej schéme v nariadení EGO 24 od momentu jeho zrušenia (22. februára 2005) až po jeho plánované uplynutie platnosti (1. apríla 2009). Presnejšie vykonaním alebo výkonom rozsudku sa de facto uhradili clá účtované na dovezený cukor a iné suroviny v období od 22. februára 2005 do 31. marca 2009, ako aj clá účtované na dovezený cukor, ktorým by sa žalobcovia vyhli v prípade, keby mali príležitosť tvoriť zásoby cukru pred plánovaným uplynutím platnosti nástrojov v nariadení EGO 24 31. marca 2009. Okrem toho, aby žalobcovia plne využili sumu zodpovedajúcu sume zrušenej schémy a „vrátili sa späť do postavenia, ktoré by nastalo „so všetkou pravdepodobnosťou““, súd takisto priznal úrok a náhradu škody za údajnú ušlú príležitosť a ušlý zisk (62). Vykonaním alebo výkonom rozsudku sa v podstate opätovne stanovuje situácia, v ktorej by sa žalobcovia so všetkou pravdepodobnosťou ocitli, keby schéma v nariadení EGO 24 nebola bývala nikdy zrušená. |
| --- | --- |

(95)

S prihliadnutím na tieto skutočnosti je zrejmé, že Rumunsko prostredníctvom vykonania alebo výkonu rozsudku priznáva žalobcom sumu, ktorá sa presne zhoduje s výhodami plánovanými v zrušenej schéme v nariadení EGO 24 od momentu jeho zrušenia (22. februára 2005) až po jeho plánované uplynutie platnosti (1. apríla 2009). Presnejšie vykonaním alebo výkonom rozsudku sa de facto uhradili clá účtované na dovezený cukor a iné suroviny v období od 22. februára 2005 do 31. marca 2009, ako aj clá účtované na dovezený cukor, ktorým by sa žalobcovia vyhli v prípade, keby mali príležitosť tvoriť zásoby cukru pred plánovaným uplynutím platnosti nástrojov v nariadení EGO 24 31. marca 2009. Okrem toho, aby žalobcovia plne využili sumu zodpovedajúcu sume zrušenej schémy a „vrátili sa späť do postavenia, ktoré by nastalo „so všetkou pravdepodobnosťou““, súd takisto priznal úrok a náhradu škody za údajnú ušlú príležitosť a ušlý zisk (62). Vykonaním alebo výkonom rozsudku sa v podstate opätovne stanovuje situácia, v ktorej by sa žalobcovia so všetkou pravdepodobnosťou ocitli, keby schéma v nariadení EGO 24 nebola bývala nikdy zrušená.

| (96) | Vykonaním alebo výkonom rozsudku sa preto poskytuje žalobcom hospodárska výhoda, ktorá by inak nebola na trhu dostupná. Po prvé náklady na suroviny ako vstupy pre konečné výrobky predstavujú bežné prevádzkové výdavky podnikov a to, že sa zbavia časti svojich bežných prevádzkových výdavkov, im poskytuje zrejmú výhodu. Po druhé priznanie náhrady škody žalobcom za ušlý zisk z dôvodu, že museli znášať svoje vlastné prevádzkové výdavky sami, predstavuje takisto hospodársku výhodu, ktorá by inak nebola dostupná za bežných trhových podmienok a pri neexistencii rozsudku; podnik by za bežných trhových podmienok musel sám znášať náklady nevyhnutné na jeho hospodársku činnosť, a preto by tento zisk nebol vytvoril. Po tretie, zaplatením úroku žalobcom za platby, ktoré boli údajne splatné v minulosti, ktoré samotné sa však musia pokladať za také, ktorými sa poskytuje výhoda, sa poskytuje samostatná a dodatočná výhoda. Na druhej strane za bežných trhových podmienok a v neprítomnosti rozsudku by musel podnik znášať svoje bežné prevádzkové výdavky, nevytvoril by údajne ušlý zisk, a preto by nebol schopný poberať úrok z tohto kapitálu. Rumunsko v skutočnosti tým, že zrušilo schému v nariadení EGO 24, opätovne zriadilo bežné podmienky hospodárskej súťaže na trhu, na ktorom pôsobia žalobcovia, a akoukoľvek snahou o náhradu škody žalobcom za dôsledky zrušenia stimulov v nariadení EGO 24 sa poskytuje výhoda, ktorá nie je za týchto bežných trhových podmienok dostupná. |
| --- | --- |

(96)

Vykonaním alebo výkonom rozsudku sa preto poskytuje žalobcom hospodárska výhoda, ktorá by inak nebola na trhu dostupná. Po prvé náklady na suroviny ako vstupy pre konečné výrobky predstavujú bežné prevádzkové výdavky podnikov a to, že sa zbavia časti svojich bežných prevádzkových výdavkov, im poskytuje zrejmú výhodu. Po druhé priznanie náhrady škody žalobcom za ušlý zisk z dôvodu, že museli znášať svoje vlastné prevádzkové výdavky sami, predstavuje takisto hospodársku výhodu, ktorá by inak nebola dostupná za bežných trhových podmienok a pri neexistencii rozsudku; podnik by za bežných trhových podmienok musel sám znášať náklady nevyhnutné na jeho hospodársku činnosť, a preto by tento zisk nebol vytvoril. Po tretie, zaplatením úroku žalobcom za platby, ktoré boli údajne splatné v minulosti, ktoré samotné sa však musia pokladať za také, ktorými sa poskytuje výhoda, sa poskytuje samostatná a dodatočná výhoda. Na druhej strane za bežných trhových podmienok a v neprítomnosti rozsudku by musel podnik znášať svoje bežné prevádzkové výdavky, nevytvoril by údajne ušlý zisk, a preto by nebol schopný poberať úrok z tohto kapitálu. Rumunsko v skutočnosti tým, že zrušilo schému v nariadení EGO 24, opätovne zriadilo bežné podmienky hospodárskej súťaže na trhu, na ktorom pôsobia žalobcovia, a akoukoľvek snahou o náhradu škody žalobcom za dôsledky zrušenia stimulov v nariadení EGO 24 sa poskytuje výhoda, ktorá nie je za týchto bežných trhových podmienok dostupná.

| (97) | Snahy žalobcov oddeliť priznanie náhrady škody od zrušenia stimulov v nariadení EGO 24 sú nepresvedčivé. Žalobcovia tvrdia: „V tejto veci súd ICSID dospel k záveru, že rozhodnutie dodržať súlad s pravidlami EÚ týkajúcimi sa štátnej pomoci bolo v súlade s povinnosťami Rumunska v rámci bilaterálnej investičnej dohody a nepriznal škody žalobcom na tomto základe. Súd ICSID namiesto toho priznal škody za previnenie Rumunského štátu, ktoré spočíva v zachovaní povinností uložených v súvislosti s nariadením EGO 24 po odstránení schémy a netransparentného správania k investorom“. |
| --- | --- |

(97)

Snahy žalobcov oddeliť priznanie náhrady škody od zrušenia stimulov v nariadení EGO 24 sú nepresvedčivé. Žalobcovia tvrdia: „V tejto veci súd ICSID dospel k záveru, že rozhodnutie dodržať súlad s pravidlami EÚ týkajúcimi sa štátnej pomoci bolo v súlade s povinnosťami Rumunska v rámci bilaterálnej investičnej dohody a nepriznal škody žalobcom na tomto základe. Súd ICSID namiesto toho priznal škody za previnenie Rumunského štátu, ktoré spočíva v zachovaní povinností uložených v súvislosti s nariadením EGO 24 po odstránení schémy a netransparentného správania k investorom“.

| (98) | Tento opis rozsudku je nepresný a v každom prípade nezohľadňuje účinky vykonávania/výkonu rozsudku. Už sa poukázalo na to, že súd sa domnieva, že všetky údajné porušenia bilaterálnej investičnej dohody vyplývali z „predčasného zrušenia stimulov alebo v priamom spojení s týmto predčasným zrušením“ (63) a priznal škody za straty vyplývajúce priamo zo zrušenia schémy stimulov. Súd bol už takisto citovaný, pričom uviedol, že (64): „Zrušením stimulov v nariadení EGO 24 pred 1. aprílom 2009 nekonalo Rumunsko neprimerane alebo v zlej viere (s tým rozdielom, že [Rumunsko] konalo neprimerane tým, že zachovávalo povinnosti investorov po ukončení stimulov). Súd však väčšinovým rozhodnutím dospel k názoru, že Rumunsko porušilo oprávnené očakávania žalobcov, že tieto stimuly budú dostupné v podstate v rovnakej podobe až do 1. apríla 2009. Zároveň Rumunsko nekonalo transparentne tým, že včasne neinformovalo žalobcov o tom, že tento režim sa ukončí pred jeho uvedeným dátumom uplynutia platnosti. Súd preto vyhlasuje, že Rumunsko „nezaistilo spravodlivé a rovnocenné zaobchádzanie s investíciami“ žalobcov v zmysle článku 2 ods. 3 bilaterálnej investičnej zmluvy“. |
| --- | --- |

(98)

Tento opis rozsudku je nepresný a v každom prípade nezohľadňuje účinky vykonávania/výkonu rozsudku. Už sa poukázalo na to, že súd sa domnieva, že všetky údajné porušenia bilaterálnej investičnej dohody vyplývali z „predčasného zrušenia stimulov alebo v priamom spojení s týmto predčasným zrušením“ (63) a priznal škody za straty vyplývajúce priamo zo zrušenia schémy stimulov. Súd bol už takisto citovaný, pričom uviedol, že (64): „Zrušením stimulov v nariadení EGO 24 pred 1. aprílom 2009 nekonalo Rumunsko neprimerane alebo v zlej viere (s tým rozdielom, že [Rumunsko] konalo neprimerane tým, že zachovávalo povinnosti investorov po ukončení stimulov). Súd však väčšinovým rozhodnutím dospel k názoru, že Rumunsko porušilo oprávnené očakávania žalobcov, že tieto stimuly budú dostupné v podstate v rovnakej podobe až do 1. apríla 2009. Zároveň Rumunsko nekonalo transparentne tým, že včasne neinformovalo žalobcov o tom, že tento režim sa ukončí pred jeho uvedeným dátumom uplynutia platnosti. Súd preto vyhlasuje, že Rumunsko „nezaistilo spravodlivé a rovnocenné zaobchádzanie s investíciami“ žalobcov v zmysle článku 2 ods. 3 bilaterálnej investičnej zmluvy“.

| (99) | Na základe tohto záveru nie je možné trvať na tom, ako tvrdia žalobcovia, že súd považuje rozhodnutie Rumunska dodržiavať súlad s pravidlami Únie týkajúcimi sa štátnej pomoci tým, že zrušilo nariadenie EGO 24, za také, ktoré je v rozpore s bilaterálnou investičnou zmluvou, alebo že nepriznalo škody na tomto základe. (65) Komisia poznamenáva, že súd sa pri odôvodnení svojho rozhodnutia priznať náhradu škody za zvýšené ceny a stratu schopnosti tvoriť zásoby, ako aj ušlý zisk, odvolával len na škody, ktoré vznikli žalobcom následkom zrušenia stimulov v nariadení EGO 24. (66) Súd sa predovšetkým neodvolával na svoje zistenie, že Rumunsko konalo neprimerane, pokiaľ ide o zachovanie povinností investorov v nariadení EGO 24, ani nepriznal dodatočné škody na tomto základe, a nekonal transparentne. |
| --- | --- |

(99)

Na základe tohto záveru nie je možné trvať na tom, ako tvrdia žalobcovia, že súd považuje rozhodnutie Rumunska dodržiavať súlad s pravidlami Únie týkajúcimi sa štátnej pomoci tým, že zrušilo nariadenie EGO 24, za také, ktoré je v rozpore s bilaterálnou investičnou zmluvou, alebo že nepriznalo škody na tomto základe. (65) Komisia poznamenáva, že súd sa pri odôvodnení svojho rozhodnutia priznať náhradu škody za zvýšené ceny a stratu schopnosti tvoriť zásoby, ako aj ušlý zisk, odvolával len na škody, ktoré vznikli žalobcom následkom zrušenia stimulov v nariadení EGO 24. (66) Súd sa predovšetkým neodvolával na svoje zistenie, že Rumunsko konalo neprimerane, pokiaľ ide o zachovanie povinností investorov v nariadení EGO 24, ani nepriznal dodatočné škody na tomto základe, a nekonal transparentne.

Hospodárska výhoda (2): Ujmy a štátna pomoc

| (100) | Prítomnosti výhody, čo je v rozpore s tým, čo predkladajú žalobcovia, ďalej nebráni ani skutočnosť, že zaplatenie náhrady škody, ktorú žalobcom priznal súd prostredníctvom vykonávania alebo výkonu rozsudku, znamená zaplatenie náhrady škody za spôsobené ujmy. V tejto súvislosti je hlavnou otázkou to, či sú zásady stanovené v rozsudku Súdneho dvora Európskej únie vo veci Asteris
   (67) uplatniteľné na túto vec. Súdny dvor Európskej únie vo svojom rozsudku vo veci Asteris stanovil, že štátna pomoc „má úplne inú právnu povahu ako náhrady škody, škôd, ktoré by štátne orgány mali prípadne vyplatiť súkromným osobám ako náhradu kvôli ujme, ktorú by im spôsobili.“ (68) Žalobcovia tvrdia, že táto vec patrí priamo pod túto judikatúru, a že akákoľvek snaha zo strany Komisie odlíšiť vec Asteris od tejto veci je nepresvedčivá. Komisia s touto argumentáciou nesúhlasí. |
| --- | --- |

(100)

Prítomnosti výhody, čo je v rozpore s tým, čo predkladajú žalobcovia, ďalej nebráni ani skutočnosť, že zaplatenie náhrady škody, ktorú žalobcom priznal súd prostredníctvom vykonávania alebo výkonu rozsudku, znamená zaplatenie náhrady škody za spôsobené ujmy. V tejto súvislosti je hlavnou otázkou to, či sú zásady stanovené v rozsudku Súdneho dvora Európskej únie vo veci Asteris
   (67) uplatniteľné na túto vec. Súdny dvor Európskej únie vo svojom rozsudku vo veci Asteris stanovil, že štátna pomoc „má úplne inú právnu povahu ako náhrady škody, škôd, ktoré by štátne orgány mali prípadne vyplatiť súkromným osobám ako náhradu kvôli ujme, ktorú by im spôsobili.“ (68) Žalobcovia tvrdia, že táto vec patrí priamo pod túto judikatúru, a že akákoľvek snaha zo strany Komisie odlíšiť vec Asteris od tejto veci je nepresvedčivá. Komisia s touto argumentáciou nesúhlasí.

| (101) | Po prvé Komisia poznamenáva, že vec Asteris pramení z veľmi odlišnej súvislosti, ako je tomu v tejto veci. Súdny dvor Európskej únie v prvom prípade vydal rozsudok v rámci prejudiciálneho konania na návrh gréckeho súdu, podľa ktorého bol Súdny dvor európskej únie požiadaný, aby sa vyjadril k právomoci súdov členských štátov zaoberať sa nárokmi na náhradu škody, ktoré podávajú osoby proti vnútroštátnym orgánom v súvislosti s nevyplatením pomoci v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky Únie. Nevyplatenie pomoci nebolo výsledkom porušeného sľubu zo strany gréckych orgánov poskytnúť túto pomoc, ale skôr dôsledkom zahrnutia technických chýb do nariadenia zo strany Komisie. Dotknuté podniky už podali na Súdnom dvore Európskej únie žalobu o náhradu škody proti Komisii, ktorý ju zamietol ako neodôvodnú. Súdny dvor Európskej únie v odpovedi na prejudiciálne konanie vo svojom rozsudku uviedol, že keďže v minulosti zamietol žalobu o náhradu škody proti Komisii, akákoľvek žaloba o náhradu škody proti Grécku by musela mať iné dôvody ako v žalobe o náhradu škody proti Komisii, ktorú zamietol, čiže protiprávny úkon samotných gréckych orgánov. Súdny dvor Európskej únie predovšetkým neuviedol, že priznanie škôd v rovnakej výške ako neoprávnená štátna pomoc, ktorá bola sľúbená ale nevyplatená, by nepredstavovalo samotnú štátnu pomoc. Z rozsudku vo veci Asteris teda nevyplýva, že každé priznanie škody je automaticky mimo rozsahu pôsobnosti právnych predpisov Únie v oblasti štátnej pomoci, ako sa zdá, že tvrdia žalobcovia. Naopak, v prípadoch zodpovednosti založenej na protiprávnom konaní vnútroštátnych orgánov sa podniku neposkytuje žiadna výhoda, ak sa takouto zodpovednosťou zaisťuje len to, že poškodená strana dostane to, na čo má nárok, ako pri každom inom podniku, v zmysle všeobecných pravidiel občianskoprávnej zodpovednosti v tomto členskom štáte. Náhrada škody priznaná v zmysle týchto všeobecných pravidiel občianskoprávnej zodpovednosti sa odlišuje od štátnej pomoci v takom rozsahu, že nesmie viesť k zvýhodnenému postaveniu osoby po tom, čo jej bola poskytnutá náhrada škody. |
| --- | --- |

(101)

Po prvé Komisia poznamenáva, že vec Asteris pramení z veľmi odlišnej súvislosti, ako je tomu v tejto veci. Súdny dvor Európskej únie v prvom prípade vydal rozsudok v rámci prejudiciálneho konania na návrh gréckeho súdu, podľa ktorého bol Súdny dvor európskej únie požiadaný, aby sa vyjadril k právomoci súdov členských štátov zaoberať sa nárokmi na náhradu škody, ktoré podávajú osoby proti vnútroštátnym orgánom v súvislosti s nevyplatením pomoci v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky Únie. Nevyplatenie pomoci nebolo výsledkom porušeného sľubu zo strany gréckych orgánov poskytnúť túto pomoc, ale skôr dôsledkom zahrnutia technických chýb do nariadenia zo strany Komisie. Dotknuté podniky už podali na Súdnom dvore Európskej únie žalobu o náhradu škody proti Komisii, ktorý ju zamietol ako neodôvodnú. Súdny dvor Európskej únie v odpovedi na prejudiciálne konanie vo svojom rozsudku uviedol, že keďže v minulosti zamietol žalobu o náhradu škody proti Komisii, akákoľvek žaloba o náhradu škody proti Grécku by musela mať iné dôvody ako v žalobe o náhradu škody proti Komisii, ktorú zamietol, čiže protiprávny úkon samotných gréckych orgánov. Súdny dvor Európskej únie predovšetkým neuviedol, že priznanie škôd v rovnakej výške ako neoprávnená štátna pomoc, ktorá bola sľúbená ale nevyplatená, by nepredstavovalo samotnú štátnu pomoc. Z rozsudku vo veci Asteris teda nevyplýva, že každé priznanie škody je automaticky mimo rozsahu pôsobnosti právnych predpisov Únie v oblasti štátnej pomoci, ako sa zdá, že tvrdia žalobcovia. Naopak, v prípadoch zodpovednosti založenej na protiprávnom konaní vnútroštátnych orgánov sa podniku neposkytuje žiadna výhoda, ak sa takouto zodpovednosťou zaisťuje len to, že poškodená strana dostane to, na čo má nárok, ako pri každom inom podniku, v zmysle všeobecných pravidiel občianskoprávnej zodpovednosti v tomto členskom štáte. Náhrada škody priznaná v zmysle týchto všeobecných pravidiel občianskoprávnej zodpovednosti sa odlišuje od štátnej pomoci v takom rozsahu, že nesmie viesť k zvýhodnenému postaveniu osoby po tom, čo jej bola poskytnutá náhrada škody.

| (102) | Po druhé aby náhrada škody nepatrila do pravidiel Únie týkajúcich sa štátnej pomoci v judikatúre Asteris, musí vychádzať zo všeobecného pravidla náhrady škody (69). V tejto veci sa náhrada škody priznala žalobcom na základe bilaterálnej investičnej zmluvy v rámci EÚ, ktorú Komisia považuje za neplatnú odo dňa pristúpenia Rumunska k Únii. Komisia dôsledne zastáva názor, že bilaterálna investičná zmluva v rámci EÚ, ako je bilaterálna investičná zmluva, na ktorej žalobcovia zakladajú svoj nárok (70), sú v rozpore s právom Únie, keďže sú nezlučiteľné s ustanoveniami zmlúv Únie, a preto by sa mali považovať za neplatné (71). Tento názor Komisia opakovane oznámila členským štátom vrátane dotknutých členských štátov. |
| --- | --- |

(102)

Po druhé aby náhrada škody nepatrila do pravidiel Únie týkajúcich sa štátnej pomoci v judikatúre Asteris, musí vychádzať zo všeobecného pravidla náhrady škody (69). V tejto veci sa náhrada škody priznala žalobcom na základe bilaterálnej investičnej zmluvy v rámci EÚ, ktorú Komisia považuje za neplatnú odo dňa pristúpenia Rumunska k Únii. Komisia dôsledne zastáva názor, že bilaterálna investičná zmluva v rámci EÚ, ako je bilaterálna investičná zmluva, na ktorej žalobcovia zakladajú svoj nárok (70), sú v rozpore s právom Únie, keďže sú nezlučiteľné s ustanoveniami zmlúv Únie, a preto by sa mali považovať za neplatné (71). Tento názor Komisia opakovane oznámila členským štátom vrátane dotknutých členských štátov.

| (103) | Po tretie Komisia poznamenáva, že účelom rozsudku je nahradiť žiadateľom škody za stimuly, ktoré im Rumunsko sľúbilo v nariadení EGO 24 (upravenom nariadením EGO 75), ale ktorých zrušenie požadovala Únia v záujme ukončenia rokovacieho procesu týkajúceho sa jeho pristúpenia k Únii. Teda na rozdiel od veci Asteris je dôvodom nároku žiadateľov o náhradu škody v tejto veci skutočnosť, že im boli odopreté stimuly, poskytnutie ktorých im Rumunsko sľúbilo v rozpore so svojimi povinnosťami v článku 64 európskej dohody o pridružení a právnom predpise č. 143/1999, podľa výkladu v rozhodnutí rumunskej Rady pre hospodársku súťaž č. 244/2000 o neposkytovaní neoprávnenej štátnej pomoci. Ako však vysvetlil generálny advokát Ruiz-Jarabo Colomer (72), priznanie škôd v rovnakej výške ako súčet hodnôt pomoci, ktorých vyplatenie bolo plánované, by predstavovalo nepriame poskytnutie štátnej pomoci, ktorá sa považuje za neoprávnenú a nezlučiteľnú s vnútorným trhom. Všeobecný súd podľa tejto argumentácie pokladal ustanovenia o náhrade v prípade vymáhania štátnej pomoci za také, ktoré predstavujú štátnu pomoc (73). Súdny dvor Európskej únie okrem toho v rozsudku vo veci Lucchini konštatoval, že vnútroštátny súd nemohol uplatniť vnútroštátne právo, ak by uplatnenie tohto práva malo účinok, že by „zabránilo uplatneniu práva Spoločenstva, čo by znemožnilo vrátenie štátnej pomoci, ktorá bola poskytnutá v rozpore s právom Spoločenstva“ (74). |
| --- | --- |

(103)

Po tretie Komisia poznamenáva, že účelom rozsudku je nahradiť žiadateľom škody za stimuly, ktoré im Rumunsko sľúbilo v nariadení EGO 24 (upravenom nariadením EGO 75), ale ktorých zrušenie požadovala Únia v záujme ukončenia rokovacieho procesu týkajúceho sa jeho pristúpenia k Únii. Teda na rozdiel od veci Asteris je dôvodom nároku žiadateľov o náhradu škody v tejto veci skutočnosť, že im boli odopreté stimuly, poskytnutie ktorých im Rumunsko sľúbilo v rozpore so svojimi povinnosťami v článku 64 európskej dohody o pridružení a právnom predpise č. 143/1999, podľa výkladu v rozhodnutí rumunskej Rady pre hospodársku súťaž č. 244/2000 o neposkytovaní neoprávnenej štátnej pomoci. Ako však vysvetlil generálny advokát Ruiz-Jarabo Colomer (72), priznanie škôd v rovnakej výške ako súčet hodnôt pomoci, ktorých vyplatenie bolo plánované, by predstavovalo nepriame poskytnutie štátnej pomoci, ktorá sa považuje za neoprávnenú a nezlučiteľnú s vnútorným trhom. Všeobecný súd podľa tejto argumentácie pokladal ustanovenia o náhrade v prípade vymáhania štátnej pomoci za také, ktoré predstavujú štátnu pomoc (73). Súdny dvor Európskej únie okrem toho v rozsudku vo veci Lucchini konštatoval, že vnútroštátny súd nemohol uplatniť vnútroštátne právo, ak by uplatnenie tohto práva malo účinok, že by „zabránilo uplatneniu práva Spoločenstva, čo by znemožnilo vrátenie štátnej pomoci, ktorá bola poskytnutá v rozpore s právom Spoločenstva“ (74).

| (104) | Snahy žalobcov o odlíšenie týchto vecí od tejto veci sú nepresvedčivé. Dôležité nie je to, že presné fakty, ktoré tvoria základ týchto vecí, sa odlišujú od tejto veci, ale zásada, ktorou sa o týchto veciach informuje, čo je skutočnosť, že vnútroštátne právo vrátane opatrení vnútroštátneho práva týkajúcich sa zodpovednosti nie je možné uplatniť, ak by sa tým zabránilo uplatňovaniu práva Únie o štátnej pomoci a tak by nakoniec viedlo k poskytnutiu neoprávnenej štátnej pomoci. Z tohto pohľadu sa vecou Asteris neoslobodzujú škody priznané ako náhrada za vymáhanie neoprávnenej štátnej pomoci alebo neprijatie neoprávnenej štátnej pomoci. Komisia sa domnieva, že tá istá zásada sa uplatňuje v prípade, ak zodpovednosť vyplýva zo zmluvy medzinárodného práva uzatvorenej medzi dvoma členskými štátmi (ako je bilaterálna investičná zmluva v rámci EÚ), uplatnenie ktorej vedie k poskytnutiu štátnej pomoci. Ak by sa uvedením do platnosti zmluvy v rámci EÚ zo strany členského štátu zabránilo uplatneniu práva Únie, tento členský štát musí dodržiavať právo Únie, pretože základné právo Únie, ako sú články 107 a 108 zmluvy, majú prednosť pred medzinárodnými povinnosťami tohto členského štátu. |
| --- | --- |

(104)

Snahy žalobcov o odlíšenie týchto vecí od tejto veci sú nepresvedčivé. Dôležité nie je to, že presné fakty, ktoré tvoria základ týchto vecí, sa odlišujú od tejto veci, ale zásada, ktorou sa o týchto veciach informuje, čo je skutočnosť, že vnútroštátne právo vrátane opatrení vnútroštátneho práva týkajúcich sa zodpovednosti nie je možné uplatniť, ak by sa tým zabránilo uplatňovaniu práva Únie o štátnej pomoci a tak by nakoniec viedlo k poskytnutiu neoprávnenej štátnej pomoci. Z tohto pohľadu sa vecou Asteris neoslobodzujú škody priznané ako náhrada za vymáhanie neoprávnenej štátnej pomoci alebo neprijatie neoprávnenej štátnej pomoci. Komisia sa domnieva, že tá istá zásada sa uplatňuje v prípade, ak zodpovednosť vyplýva zo zmluvy medzinárodného práva uzatvorenej medzi dvoma členskými štátmi (ako je bilaterálna investičná zmluva v rámci EÚ), uplatnenie ktorej vedie k poskytnutiu štátnej pomoci. Ak by sa uvedením do platnosti zmluvy v rámci EÚ zo strany členského štátu zabránilo uplatneniu práva Únie, tento členský štát musí dodržiavať právo Únie, pretože základné právo Únie, ako sú články 107 a 108 zmluvy, majú prednosť pred medzinárodnými povinnosťami tohto členského štátu.

| (105) | Tvrdenie žalobcov, že nikdy neexistovalo platné formálne rozhodnutie, ktorým by sa stanovilo, že nariadenie EGO 24 predstavuje neoprávnenú štátnu pomoc, ani že tieto stimuly boli nezlučiteľné s vnútorným trhom, je v tomto ohľade irelevantné, keďže ide o vykonávanie/výkon rozsudku a nie investičné stimuly v rámci nariadenia EGO 24, ktoré sa pokladá za sporné opatrenie a tvorí základ aktuálneho rozhodnutia. Samozrejme pri zohľadnení, že nariadenie EGO 24 bolo zrušené 22. februára 2005 a po tomto dátume nebola v rámci tohto právneho predpisu vyplatená žiadna štátna pomoc, ani rumunská Rada pre hospodársku súťaž, ani Komisia nemohli dospieť k záveru vo formálnom rozhodnutí, že výsledkom nariadenia EGO 24 bola nezlučiteľná štátna pomoc v období od 22. februára 2005 do 1. apríla 2009, čo je obdobie, za ktoré sa v rozsudku priznáva žalobcom náhrada škody. |
| --- | --- |

(105)

Tvrdenie žalobcov, že nikdy neexistovalo platné formálne rozhodnutie, ktorým by sa stanovilo, že nariadenie EGO 24 predstavuje neoprávnenú štátnu pomoc, ani že tieto stimuly boli nezlučiteľné s vnútorným trhom, je v tomto ohľade irelevantné, keďže ide o vykonávanie/výkon rozsudku a nie investičné stimuly v rámci nariadenia EGO 24, ktoré sa pokladá za sporné opatrenie a tvorí základ aktuálneho rozhodnutia. Samozrejme pri zohľadnení, že nariadenie EGO 24 bolo zrušené 22. februára 2005 a po tomto dátume nebola v rámci tohto právneho predpisu vyplatená žiadna štátna pomoc, ani rumunská Rada pre hospodársku súťaž, ani Komisia nemohli dospieť k záveru vo formálnom rozhodnutí, že výsledkom nariadenia EGO 24 bola nezlučiteľná štátna pomoc v období od 22. februára 2005 do 1. apríla 2009, čo je obdobie, za ktoré sa v rozsudku priznáva žalobcom náhrada škody.

| (106) | Z tohto dôvodu neexistuje ani potreba, aby Komisia prijala formálne rozhodnutie, v ktorom by zisťovala existenciu štátnej pomoci v prípadoch, v ktorých vnútroštátny súd alebo rozhodcovský súd priznáva náhradu škody proti členskému štátu za odstránenie opatrenia pomoci. V článku 107 ods. 1 zmluvy je stanovený všeobecný zákaz poskytovania štátnej pomoci „v akejkoľvek forme“. Presná forma opatrenia je teda irelevantná na určenie toho, či sa ním podniku poskytuje hospodárska výhoda (75). Preto, ak sa štátna pomoc poskytuje prostredníctvom vykonania alebo výkonu rozsudku alebo rozhodnutia, čo Komisia považuje za tento prípad v súvislosti s rozsudkom, práve v súvislosti s týmto vykonaním alebo výkonom musí Komisia preukázať, že sú splnené kumulatívne podmienky v článku 107 ods. 1 zmluvy, a že táto pomoc je nezlučiteľná s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(106)

Z tohto dôvodu neexistuje ani potreba, aby Komisia prijala formálne rozhodnutie, v ktorom by zisťovala existenciu štátnej pomoci v prípadoch, v ktorých vnútroštátny súd alebo rozhodcovský súd priznáva náhradu škody proti členskému štátu za odstránenie opatrenia pomoci. V článku 107 ods. 1 zmluvy je stanovený všeobecný zákaz poskytovania štátnej pomoci „v akejkoľvek forme“. Presná forma opatrenia je teda irelevantná na určenie toho, či sa ním podniku poskytuje hospodárska výhoda (75). Preto, ak sa štátna pomoc poskytuje prostredníctvom vykonania alebo výkonu rozsudku alebo rozhodnutia, čo Komisia považuje za tento prípad v súvislosti s rozsudkom, práve v súvislosti s týmto vykonaním alebo výkonom musí Komisia preukázať, že sú splnené kumulatívne podmienky v článku 107 ods. 1 zmluvy, a že táto pomoc je nezlučiteľná s vnútorným trhom.

| (107) | Komisia v každom prípade pripomína, že po zrušení nariadenia EGO 24 dospela rumunská Rada pre hospodársku súťaž, niekoľko spoločných stanovísk Únie a rumunská vláda k záveru, že výsledkom nariadenia EGO 24 je neoprávnená štátna pomoc podľa európskej dohody o pridružení, rozhodnutia Asociačnej rady EÚ – Rumunsko č. 4/2000, zákona č. 143/99 a acquis communautaire. Rozhodnutie rumunskej Rady pre hospodársku súťaž č. 244/2000 navyše nebolo nikdy spochybnené ani zrušené, bolo len ignorované zo strany rumunského zákonodarcu prostredníctvom schválenia nariadenia EGO 75 v rozpore s ustanoveniami právneho predpisu č. 143/1999 o štátnej pomoci, a teda v rozpore s jeho povinnosťami podľa európskej dohody o pridružení a rozhodnutia Asociačnej rady EÚ – Rumunsko č. 4/2000. Následne Únia trvala na tom, aby Rumunsko dodržalo toto rozhodnutie, svoje povinnosti v európskej dohode o pridružení a acquis communautaire v súvislosti s prístupovými rokovaniami, čo Rumunsko urobilo tým, že zrušilo nariadenie EGO 24. |
| --- | --- |

(107)

Komisia v každom prípade pripomína, že po zrušení nariadenia EGO 24 dospela rumunská Rada pre hospodársku súťaž, niekoľko spoločných stanovísk Únie a rumunská vláda k záveru, že výsledkom nariadenia EGO 24 je neoprávnená štátna pomoc podľa európskej dohody o pridružení, rozhodnutia Asociačnej rady EÚ – Rumunsko č. 4/2000, zákona č. 143/99 a acquis communautaire. Rozhodnutie rumunskej Rady pre hospodársku súťaž č. 244/2000 navyše nebolo nikdy spochybnené ani zrušené, bolo len ignorované zo strany rumunského zákonodarcu prostredníctvom schválenia nariadenia EGO 75 v rozpore s ustanoveniami právneho predpisu č. 143/1999 o štátnej pomoci, a teda v rozpore s jeho povinnosťami podľa európskej dohody o pridružení a rozhodnutia Asociačnej rady EÚ – Rumunsko č. 4/2000. Následne Únia trvala na tom, aby Rumunsko dodržalo toto rozhodnutie, svoje povinnosti v európskej dohode o pridružení a acquis communautaire v súvislosti s prístupovými rokovaniami, čo Rumunsko urobilo tým, že zrušilo nariadenie EGO 24.

| (108) | Komisia dospela z už uvedených dôvodov k záveru, že zaplatenie náhrady škody, ktorú žalobcom priznal súd prostredníctvom vykonania alebo výkonu rozsudku, predstavuje hospodársku výhodu v prospech žalobcov, ktorú by za bežných trhových podmienok nezískali. |
| --- | --- |

(108)

Komisia dospela z už uvedených dôvodov k záveru, že zaplatenie náhrady škody, ktorú žalobcom priznal súd prostredníctvom vykonania alebo výkonu rozsudku, predstavuje hospodársku výhodu v prospech žalobcov, ktorú by za bežných trhových podmienok nezískali.

Selektívnosť

| (109) | Za štátnu pomoc sa nepokladajú všetky opatrenia, ktorými sa podniku poskytuje hospodárska výhoda, ale len tie, ktoré poskytujú selektívnym spôsobom hospodársku výhodu určitým podnikom alebo kategóriám podnikov alebo určitým hospodárskym odvetviam. |
| --- | --- |

(109)

Za štátnu pomoc sa nepokladajú všetky opatrenia, ktorými sa podniku poskytuje hospodárska výhoda, ale len tie, ktoré poskytujú selektívnym spôsobom hospodársku výhodu určitým podnikom alebo kategóriám podnikov alebo určitým hospodárskym odvetviam.

| (110) | Rozsudkom sa priznáva náhrada škody len žalobcom. Rumunsko preto tým, že túto náhradu škody zaplatí buď vykonaním alebo výkonom rozsudku, poskytuje výhodu len žalobcom. Opatrenie je preto selektívne. |
| --- | --- |

(110)

Rozsudkom sa priznáva náhrada škody len žalobcom. Rumunsko preto tým, že túto náhradu škody zaplatí buď vykonaním alebo výkonom rozsudku, poskytuje výhodu len žalobcom. Opatrenie je preto selektívne.

| (111) | Okrem toho, ako vyplýva z rozsudku vo veci Asteris, náhradou za spôsobené škody sa nebude selektívne zvýhodňovať jednotlivý podnik len v tom prípade, ak táto náhrada škody vyplýva z uplatnenia všeobecného právneho pravidla týkajúceho sa zodpovednosti vlády, o ktoré sa môže opierať každá osoba, aby sa vylúčilo, že akoukoľvek priznanou náhradou škody sa poskytuje selektívna výhoda na určité skupiny v spoločnosti. Sporné opatrenie, ktoré vyplýva z uplatnenia ustanovení bilaterálnej investičnej zmluvy, nie je v súlade s touto požiadavkou zo všetkých dôvodov v tejto veci. |
| --- | --- |

(111)

Okrem toho, ako vyplýva z rozsudku vo veci Asteris, náhradou za spôsobené škody sa nebude selektívne zvýhodňovať jednotlivý podnik len v tom prípade, ak táto náhrada škody vyplýva z uplatnenia všeobecného právneho pravidla týkajúceho sa zodpovednosti vlády, o ktoré sa môže opierať každá osoba, aby sa vylúčilo, že akoukoľvek priznanou náhradou škody sa poskytuje selektívna výhoda na určité skupiny v spoločnosti. Sporné opatrenie, ktoré vyplýva z uplatnenia ustanovení bilaterálnej investičnej zmluvy, nie je v súlade s touto požiadavkou zo všetkých dôvodov v tejto veci.

| (112) | Po prvé bilaterálnou investičnou zmluvou sa poskytuje toto právo náhrady škody určitej skupine investorov, teda investorom dvoch členských štátov zahrnutých do bilaterálnej investičnej zmluvy v rámci EÚ, t. j. Švédska a Rumunska. Preto sa nemohol každý podobne situovaný investor v Únii spoliehať na túto bilaterálnu investičnú zmluvu, aby si nárokoval škody zodpovedajúce stimulom prisľúbeným v zrušenej schéme v nariadení EGO 24, ale len investori určitej štátnej príslušnosti. Čiže v rozsahu, v akom zaplatenie náhrady škody priznanej investorovi podľa bilaterálnej investičnej zmluvy zodpovedá poskytnutiu výhody, je výhoda selektívna. Pokiaľ ide o tvrdenie žalobcov, že všeobecná povaha výhod poskytnutých bilaterálnych investičných zmluvách bola v minulosti uznaná Komisiou (pozri odôvodnenie 66), vyhlásenie, ktoré citovali žalobcovia ako podporu tohto tvrdenia, v skutočnosti nie je vôbec vyhlásenie Komisie, ale len výňatok zo štúdie, ktorú pripravil externý dodávateľ pre tematickú sekciu generálneho riaditeľstva Európskeho parlamentu pre vonkajšie politiky. Po druhé v záujme zbavenia sa všetkých pochybností o vlastníctve stanovísk vyjadrených v tejto štúdii, je v nej vyhlásenie, v ktorom sa uvádza, že autor nesie za ne výlučnú zodpovednosť a že neodrážajú oficiálne stanovisko Európskeho parlamentu. Vyhlásenie v tejto správe nie je možné prisúdiť Komisii a pre túto vec je irelevantné. |
| --- | --- |

(112)

Po prvé bilaterálnou investičnou zmluvou sa poskytuje toto právo náhrady škody určitej skupine investorov, teda investorom dvoch členských štátov zahrnutých do bilaterálnej investičnej zmluvy v rámci EÚ, t. j. Švédska a Rumunska. Preto sa nemohol každý podobne situovaný investor v Únii spoliehať na túto bilaterálnu investičnú zmluvu, aby si nárokoval škody zodpovedajúce stimulom prisľúbeným v zrušenej schéme v nariadení EGO 24, ale len investori určitej štátnej príslušnosti. Čiže v rozsahu, v akom zaplatenie náhrady škody priznanej investorovi podľa bilaterálnej investičnej zmluvy zodpovedá poskytnutiu výhody, je výhoda selektívna. Pokiaľ ide o tvrdenie žalobcov, že všeobecná povaha výhod poskytnutých bilaterálnych investičných zmluvách bola v minulosti uznaná Komisiou (pozri odôvodnenie 66), vyhlásenie, ktoré citovali žalobcovia ako podporu tohto tvrdenia, v skutočnosti nie je vôbec vyhlásenie Komisie, ale len výňatok zo štúdie, ktorú pripravil externý dodávateľ pre tematickú sekciu generálneho riaditeľstva Európskeho parlamentu pre vonkajšie politiky. Po druhé v záujme zbavenia sa všetkých pochybností o vlastníctve stanovísk vyjadrených v tejto štúdii, je v nej vyhlásenie, v ktorom sa uvádza, že autor nesie za ne výlučnú zodpovednosť a že neodrážajú oficiálne stanovisko Európskeho parlamentu. Vyhlásenie v tejto správe nie je možné prisúdiť Komisii a pre túto vec je irelevantné.

| (113) | Po druhé sporným opatrením sa žiadateľom nahrádza škoda za zrušenie investičných stimulov, ktoré samotné sú svojou povahou selektívne. Stimuly ponúkané v rámci nariadenia EGO 24 boli totiž dostupné len pre podniky, ktoré investovali v určitých regiónoch. Podľa toho by sa samotná náhrada škody, ktorú žalobcom priznal súd, mala považovať za selektívnu, keďže zodpovedá výhodám sľubovaným v zrušenom nariadení EGO 24. |
| --- | --- |

(113)

Po druhé sporným opatrením sa žiadateľom nahrádza škoda za zrušenie investičných stimulov, ktoré samotné sú svojou povahou selektívne. Stimuly ponúkané v rámci nariadenia EGO 24 boli totiž dostupné len pre podniky, ktoré investovali v určitých regiónoch. Podľa toho by sa samotná náhrada škody, ktorú žalobcom priznal súd, mala považovať za selektívnu, keďže zodpovedá výhodám sľubovaným v zrušenom nariadení EGO 24.

| (114) | Komisia v každom prípade pokladá bilaterálnu investičnú zmluvu, na základe ktorej súd priznal žalobcom náhradu škody, za neplatnú po tom, čo Rumunsko pristúpilo k Únii, a preto sa nemôže pokladať za takú, ktorá by tvorila základ pre všeobecné právne pravidlo týkajúce sa zodpovednosti vlády, na ktoré sa môže spoliehať každý investor. |
| --- | --- |

(114)

Komisia v každom prípade pokladá bilaterálnu investičnú zmluvu, na základe ktorej súd priznal žalobcom náhradu škody, za neplatnú po tom, čo Rumunsko pristúpilo k Únii, a preto sa nemôže pokladať za takú, ktorá by tvorila základ pre všeobecné právne pravidlo týkajúce sa zodpovednosti vlády, na ktoré sa môže spoliehať každý investor.

| (115) | Komisia zo všetkých už uvedených dôvodov dospela k záveru, že vykonaním alebo výkonom rozsudku sa žalobcom poskytuje selektívna výhoda. |
| --- | --- |

(115)

Komisia zo všetkých už uvedených dôvodov dospela k záveru, že vykonaním alebo výkonom rozsudku sa žalobcom poskytuje selektívna výhoda.

Štátne prostriedky

| (116) | Za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy sa pokladajú len výhody poskytnuté priamo alebo nepriamo zo štátnych prostriedkov. Rumunsko v tejto veci už čiastočne vykonalo rozsudok tým, že započítalo časť náhrady škody, ktorú žalobcom priznal súd, k daniam, ktoré Rumunsku dlhuje jeden zo žalobcov. Okrem toho súdom vymenovaný exekútor zabavil finančné prostriedky zo štátnych účtov, aby uspokojil zostávajúce nároky v rozsudku. Za opatrenia financované zo štátnych prostriedkov sa považujú priame platby zo štátneho rozpočtu, vyššie uvedený príjem štátu odpísaním dlžných daní, alebo prevod iných štátnych aktív (ako sú akcie v iných podnikoch alebo prevod zabavených aktív) žalobcom, či už vykonané dobrovoľne alebo prostredníctvom súdom nariadenej exekúcie. |
| --- | --- |

(116)

Za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy sa pokladajú len výhody poskytnuté priamo alebo nepriamo zo štátnych prostriedkov. Rumunsko v tejto veci už čiastočne vykonalo rozsudok tým, že započítalo časť náhrady škody, ktorú žalobcom priznal súd, k daniam, ktoré Rumunsku dlhuje jeden zo žalobcov. Okrem toho súdom vymenovaný exekútor zabavil finančné prostriedky zo štátnych účtov, aby uspokojil zostávajúce nároky v rozsudku. Za opatrenia financované zo štátnych prostriedkov sa považujú priame platby zo štátneho rozpočtu, vyššie uvedený príjem štátu odpísaním dlžných daní, alebo prevod iných štátnych aktív (ako sú akcie v iných podnikoch alebo prevod zabavených aktív) žalobcom, či už vykonané dobrovoľne alebo prostredníctvom súdom nariadenej exekúcie.

Pripísateľnosť

| (117) | Aby sa selektívna výhoda mohla pokladať za pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, musí byť, okrem iného, pripísateľná štátu (76). Žalobcovia zastávajú v tejto veci názor, že keďže je vykonanie rozsudku „automatickým a nedobrovoľným dôsledkom povinností Rumunska podľa dohovoru ICSID, je zrejmé, že nie je pripísateľné štátu, a nemôže sa teda pokladať za štátnu pomoc“. Podstatou argumentu žalobcov je skutočnosť, že keďže má Rumunsko povinnosť v rámci medzinárodného práva vykonať rozsudok, nie je to pripísateľné štátu. Komisia s týmto zdôvodňovaním nesúhlasí a považuje opatrenia za pripísateľné Rumunsku z týchto dôvodov. |
| --- | --- |

(117)

Aby sa selektívna výhoda mohla pokladať za pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, musí byť, okrem iného, pripísateľná štátu (76). Žalobcovia zastávajú v tejto veci názor, že keďže je vykonanie rozsudku „automatickým a nedobrovoľným dôsledkom povinností Rumunska podľa dohovoru ICSID, je zrejmé, že nie je pripísateľné štátu, a nemôže sa teda pokladať za štátnu pomoc“. Podstatou argumentu žalobcov je skutočnosť, že keďže má Rumunsko povinnosť v rámci medzinárodného práva vykonať rozsudok, nie je to pripísateľné štátu. Komisia s týmto zdôvodňovaním nesúhlasí a považuje opatrenia za pripísateľné Rumunsku z týchto dôvodov.

| (118) | Komisia na úvod poznamenáva, že dobrovoľným súhlasom Rumunska uzatvoriť bilaterálnu investičnú zmluvu, najmä jej článku 7, sa vytvorili podmienky pre selektívnu výhodu vyplývajúce z rozsudku, ako je vysvetlené v odôvodneniach 110 a nasl. |
| --- | --- |

(118)

Komisia na úvod poznamenáva, že dobrovoľným súhlasom Rumunska uzatvoriť bilaterálnu investičnú zmluvu, najmä jej článku 7, sa vytvorili podmienky pre selektívnu výhodu vyplývajúce z rozsudku, ako je vysvetlené v odôvodneniach 110 a nasl.

| (119) | Okrem toho ak Rumunsko dobrovoľne vykoná rozsudok tým, že vyplatí náhradu škody, ktorú žalobcom priznal súd, neexistuje pochybnosť o tom, že toto opatrenie je pripísateľné Rumunsku. V každom prípade to znamená podiel náhrady škody, ktorá bola priznaná žalobcom v rozsudku, ktorý Rumunsko započítalo k daniam, ktoré rumunským orgánom dlhoval jeden zo žalobcov, menovite spoločnosť S.C. European Food S.A. Zároveň je to aj príklad, keď sa Rumunsko rozhodlo, že dobrovoľne vyplatí zostávajúcu náhradu škody, ktorú priznal súd. |
| --- | --- |

(119)

Okrem toho ak Rumunsko dobrovoľne vykoná rozsudok tým, že vyplatí náhradu škody, ktorú žalobcom priznal súd, neexistuje pochybnosť o tom, že toto opatrenie je pripísateľné Rumunsku. V každom prípade to znamená podiel náhrady škody, ktorá bola priznaná žalobcom v rozsudku, ktorý Rumunsko započítalo k daniam, ktoré rumunským orgánom dlhoval jeden zo žalobcov, menovite spoločnosť S.C. European Food S.A. Zároveň je to aj príklad, keď sa Rumunsko rozhodlo, že dobrovoľne vyplatí zostávajúcu náhradu škody, ktorú priznal súd.

| (120) | Nakoniec každý akt zo strany rumunských orgánov je pripísateľný Rumunsku. K týmto štátnym orgánom patria vládne a iné verejné orgány členského štátu. A predovšetkým aj vnútroštátne súdy daného štátu a súdom vymenovaní exekútori a súdni exekútori sa považujú za orgány tohto štátu a teda sú podľa článku 4 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii viazaní svojou povinnosťou lojálnej spolupráce voči Únii. Opatrenia vnútroštátnych súdov a súdom vymenovaných exekútorov a súdnych exekútorov sú preto pripísateľné Rumunsku, a teda ak má Rumunsko povinnosť odškodniť žalobcov podľa rozsudku prostredníctvom opatrenia jeho súdov alebo súdom vymenovaných exekútorov a súdnych exekútorov, toto opatrenie je tiež pripísateľné Rumunsku. V práve Únie sa uznáva len úzka výnimka z tejto všeobecnej zásady pripísateľnosti: opatrenie nie je pripísateľné členskému štátu, ak má tento členský štát povinnosť v zmysle práva Únie vykonať toto opatrenie bez určitej miery voľnej úvahy. V tomto prípade opatrenie vyplýva z aktu zákonodarcov Únie a nie je pripísateľné štátu. Je však nesporné, že Rumunsko nemá povinnosť podľa práva Únie vykonať rozsudok. Akékoľvek rozhodnutie vykonávať alebo vykonať rozsudok, prijaté buď rumunskou vládou alebo rumunskými vnútroštátnymi súdmi, je teda pripísateľné rumunskému štátu. |
| --- | --- |

(120)

Nakoniec každý akt zo strany rumunských orgánov je pripísateľný Rumunsku. K týmto štátnym orgánom patria vládne a iné verejné orgány členského štátu. A predovšetkým aj vnútroštátne súdy daného štátu a súdom vymenovaní exekútori a súdni exekútori sa považujú za orgány tohto štátu a teda sú podľa článku 4 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii viazaní svojou povinnosťou lojálnej spolupráce voči Únii. Opatrenia vnútroštátnych súdov a súdom vymenovaných exekútorov a súdnych exekútorov sú preto pripísateľné Rumunsku, a teda ak má Rumunsko povinnosť odškodniť žalobcov podľa rozsudku prostredníctvom opatrenia jeho súdov alebo súdom vymenovaných exekútorov a súdnych exekútorov, toto opatrenie je tiež pripísateľné Rumunsku. V práve Únie sa uznáva len úzka výnimka z tejto všeobecnej zásady pripísateľnosti: opatrenie nie je pripísateľné členskému štátu, ak má tento členský štát povinnosť v zmysle práva Únie vykonať toto opatrenie bez určitej miery voľnej úvahy. V tomto prípade opatrenie vyplýva z aktu zákonodarcov Únie a nie je pripísateľné štátu. Je však nesporné, že Rumunsko nemá povinnosť podľa práva Únie vykonať rozsudok. Akékoľvek rozhodnutie vykonávať alebo vykonať rozsudok, prijaté buď rumunskou vládou alebo rumunskými vnútroštátnymi súdmi, je teda pripísateľné rumunskému štátu.

| (121) | Komisia na základe už uvedených skutočností dospela k záveru, že opatrenie je pripísateľné Rumunsku. |
| --- | --- |

(121)

Komisia na základe už uvedených skutočností dospela k záveru, že opatrenie je pripísateľné Rumunsku.

Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

| (122) | Opatrenie, ktoré poskytne štát, sa považuje za také, ktoré narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže, pokiaľ môže zlepšovať konkurenčné postavenie príjemcu v porovnaní s inými podnikmi, s ktorými súťaží (77). Narušenie hospodárskej súťaže v zmysle článku 107 zmluvy prakticky nastáva ihneď ako štát poskytne podniku finančnú výhodu v liberalizovanom odvetví, v ktorom je, alebo by mohla byť, hospodárska súťaž. Výhoda poskytnutá podniku, ktorá narúša hospodársku súťaž, môže bežne ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Ak sa opatrením posilňuje konkurenčné postavenie podniku, ktorý je príjemcom, v porovnaní s inými podnikmi, ktoré súťažia v rámci Spoločenstva, obchod medzi členskými štátmi je ovplyvnený (78). |
| --- | --- |

(122)

Opatrenie, ktoré poskytne štát, sa považuje za také, ktoré narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže, pokiaľ môže zlepšovať konkurenčné postavenie príjemcu v porovnaní s inými podnikmi, s ktorými súťaží (77). Narušenie hospodárskej súťaže v zmysle článku 107 zmluvy prakticky nastáva ihneď ako štát poskytne podniku finančnú výhodu v liberalizovanom odvetví, v ktorom je, alebo by mohla byť, hospodárska súťaž. Výhoda poskytnutá podniku, ktorá narúša hospodársku súťaž, môže bežne ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Ak sa opatrením posilňuje konkurenčné postavenie podniku, ktorý je príjemcom, v porovnaní s inými podnikmi, ktoré súťažia v rámci Spoločenstva, obchod medzi členskými štátmi je ovplyvnený (78).

| (123) | Komisia už dospela k záveru (pozri odôvodnenia 81 a nasl.), že žalobcovia spoločne tvoria jednu hospodársku jednotku, ktorá sa na druhej strane pokladá za relevantný podnik na účely uplatnenia pravidiel Únie týkajúcich sa štátnej pomoci. Tento podnik je aktívny na liberalizovanom trhu a súťaží s ostatnými podnikmi. Komisia zároveň dospela k záveru, že zaplatením náhrady škody žalobcom, buď vykonávaním alebo výkonom rozsudku, by sa zlepšilo ich konkurenčné postavenie v porovnaní s inými podnikmi, s ktorými súťažia, ktorým nebola poskytnutá podobná náhrada škody za odstránenie neoprávnenej štátnej pomoci. Náhrada škody stanovená v rozsudku vychádza zo sumy zodpovedajúcej clám, ktoré sa účtujú za suroviny, ušlému zisku a úroku z celkovej sumy priznaných škôd. Náklady na suroviny, ktoré sú vstupom pre finálne výrobky, sa pokladajú za bežné prevádzkové výdavky podnikov. Odpustením časti bežných prevádzkových výdavkov žiadateľov sa im poskytuje zrejmá konkurenčná výhoda, podobne ako náhradou škody žiadateľom za ušlý zisk a úhradu úrokov. Žalobcovia sa zúčastňujú na výrobe potravinových výrobkov, mletých výrobkov a plastových obalov. Pre všetky tieto výrobky existuje liberalizovaný trh, a preto akákoľvek výhoda poskytnutá žalobcom by mohla narušovať hospodársku súťaž. Vzhľadom na to, že s výrobkami, ktoré žalobcovia vyrábajú primárne, sa môže obchodovať medzi členskými štátmi, a v skutočnosti sa aj obchoduje, je zrejmé, že akákoľvek výhoda poskytnutá žalobcom môže takisto ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(123)

Komisia už dospela k záveru (pozri odôvodnenia 81 a nasl.), že žalobcovia spoločne tvoria jednu hospodársku jednotku, ktorá sa na druhej strane pokladá za relevantný podnik na účely uplatnenia pravidiel Únie týkajúcich sa štátnej pomoci. Tento podnik je aktívny na liberalizovanom trhu a súťaží s ostatnými podnikmi. Komisia zároveň dospela k záveru, že zaplatením náhrady škody žalobcom, buď vykonávaním alebo výkonom rozsudku, by sa zlepšilo ich konkurenčné postavenie v porovnaní s inými podnikmi, s ktorými súťažia, ktorým nebola poskytnutá podobná náhrada škody za odstránenie neoprávnenej štátnej pomoci. Náhrada škody stanovená v rozsudku vychádza zo sumy zodpovedajúcej clám, ktoré sa účtujú za suroviny, ušlému zisku a úroku z celkovej sumy priznaných škôd. Náklady na suroviny, ktoré sú vstupom pre finálne výrobky, sa pokladajú za bežné prevádzkové výdavky podnikov. Odpustením časti bežných prevádzkových výdavkov žiadateľov sa im poskytuje zrejmá konkurenčná výhoda, podobne ako náhradou škody žiadateľom za ušlý zisk a úhradu úrokov. Žalobcovia sa zúčastňujú na výrobe potravinových výrobkov, mletých výrobkov a plastových obalov. Pre všetky tieto výrobky existuje liberalizovaný trh, a preto akákoľvek výhoda poskytnutá žalobcom by mohla narušovať hospodársku súťaž. Vzhľadom na to, že s výrobkami, ktoré žalobcovia vyrábajú primárne, sa môže obchodovať medzi členskými štátmi, a v skutočnosti sa aj obchoduje, je zrejmé, že akákoľvek výhoda poskytnutá žalobcom môže takisto ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi.

| (124) | Komisia poznamenáva, že argumentmi žalobcov, ktorými popierajú narušenie hospodárskej súťaže, sa len opakujú tvrdenia o tom, že bratia Miculovci sa nemôžu považovať za podniky, a že vykonaním rozsudku by sa žalobcom neposkytla žiadna výhoda. Obom tvrdeniam sa už rozsiahle venovalo v predchádzajúcom texte (pozri odôvodnenia 81 a nasl. a 92 a nasl.) a nevyžadujú si žiadne ďalšie pripomienky. |
| --- | --- |

(124)

Komisia poznamenáva, že argumentmi žalobcov, ktorými popierajú narušenie hospodárskej súťaže, sa len opakujú tvrdenia o tom, že bratia Miculovci sa nemôžu považovať za podniky, a že vykonaním rozsudku by sa žalobcom neposkytla žiadna výhoda. Obom tvrdeniam sa už rozsiahle venovalo v predchádzajúcom texte (pozri odôvodnenia 81 a nasl. a 92 a nasl.) a nevyžadujú si žiadne ďalšie pripomienky.

Záver

| (125) | Komisia z vyššie uvedených dôvodov konštatuje, že zaplatenie náhrady škody, ktorú žalobcom priznal súd, predstavuje štátnu pomoc na účely článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(125)

Komisia z vyššie uvedených dôvodov konštatuje, že zaplatenie náhrady škody, ktorú žalobcom priznal súd, predstavuje štátnu pomoc na účely článku 107 ods. 1 zmluvy.

7.2.   Uplatnenie pravidiel týkajúcich sa štátnej pomoci nemá vplyv na práva a povinnosti chránené článkom 351 zmluvy

| (126) | V článku 351 zmluvy sa stanovuje, že „ustanovenia zmlúv neovplyvnia práva a povinnosti vyplývajúce z dohôd uzavretých [...] alebo pre pristupujúce štáty pred dňom ich prístupu medzi jedným alebo viacerými členskými štátmi na jednej strane a jednou alebo viacerými tretími krajinami na strane druhej.“ Práva a povinnosti, na ktoré sa žalobcovia spoliehajú, sú v tejto veci tie, ktoré vyplývajú z bilaterálnej investičnej zmluvy. |
| --- | --- |

(126)

V článku 351 zmluvy sa stanovuje, že „ustanovenia zmlúv neovplyvnia práva a povinnosti vyplývajúce z dohôd uzavretých [...] alebo pre pristupujúce štáty pred dňom ich prístupu medzi jedným alebo viacerými členskými štátmi na jednej strane a jednou alebo viacerými tretími krajinami na strane druhej.“ Práva a povinnosti, na ktoré sa žalobcovia spoliehajú, sú v tejto veci tie, ktoré vyplývajú z bilaterálnej investičnej zmluvy.

| (127) | Zo znenia článku 351 zmluvy je zrejmé, že v tejto veci sa neuplatňuje, keďže bilaterálna investičná zmluva je zmluva uzatvorená medzi dvoma členskými štátmi Únie, Švédskom a Rumunskom, a nie zmluva „medzi jedným alebo viacerými členskými štátmi na jednej strane a jednou alebo viacerými tretími krajinami na strane druhej“ Preto uplatnenie pravidiel týkajúcich sa štátnej pomoci nemá v tejto veci vplyv na práva a povinnosti chránené článkom 351 zmluvy. |
| --- | --- |

(127)

Zo znenia článku 351 zmluvy je zrejmé, že v tejto veci sa neuplatňuje, keďže bilaterálna investičná zmluva je zmluva uzatvorená medzi dvoma členskými štátmi Únie, Švédskom a Rumunskom, a nie zmluva „medzi jedným alebo viacerými členskými štátmi na jednej strane a jednou alebo viacerými tretími krajinami na strane druhej“ Preto uplatnenie pravidiel týkajúcich sa štátnej pomoci nemá v tejto veci vplyv na práva a povinnosti chránené článkom 351 zmluvy.

| (128) | Komisia v tejto súvislosti pripomína, že na jednej strane sa na bilaterálne investičné zmluvy v rámci EÚ vzťahujú iné pravidlá práva Únie a na strane druhej na bilaterálne investičné zmluvy uzatvorené medzi členským štátom Únie a treťou krajinou. Komisia v prípade bilaterálnych investičných zmlúv v rámci EÚ zastáva názor, že takéto dohody sú v rozpore s právom Únie, nezlučiteľné s ustanoveniami zmlúv Únie, a preto by sa mali považovať za neplatné. Na druhej strane bilaterálne investičné zmluvy uzatvorené medzi členským štátom Únie a treťou krajinou sa upravujú nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1219/2012 (79), ktorým sa ustanovujú prechodné opatrenia pre bilaterálne investičné dohody medzi členskými štátmi a tretími krajinami, kým sa tieto dohody postupne nenahradia dohodami Únie týkajúcimi sa toho istého predmetu, na základe výlučnej právomoci Únie, pokiaľ ide o spoločnú obchodnú politiku, pod ktorú patria priame zahraničné investície (80). |
| --- | --- |

(128)

Komisia v tejto súvislosti pripomína, že na jednej strane sa na bilaterálne investičné zmluvy v rámci EÚ vzťahujú iné pravidlá práva Únie a na strane druhej na bilaterálne investičné zmluvy uzatvorené medzi členským štátom Únie a treťou krajinou. Komisia v prípade bilaterálnych investičných zmlúv v rámci EÚ zastáva názor, že takéto dohody sú v rozpore s právom Únie, nezlučiteľné s ustanoveniami zmlúv Únie, a preto by sa mali považovať za neplatné. Na druhej strane bilaterálne investičné zmluvy uzatvorené medzi členským štátom Únie a treťou krajinou sa upravujú nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1219/2012 (79), ktorým sa ustanovujú prechodné opatrenia pre bilaterálne investičné dohody medzi členskými štátmi a tretími krajinami, kým sa tieto dohody postupne nenahradia dohodami Únie týkajúcimi sa toho istého predmetu, na základe výlučnej právomoci Únie, pokiaľ ide o spoločnú obchodnú politiku, pod ktorú patria priame zahraničné investície (80).

| (129) | Rumunsko je zároveň zmluvnou stranou multilaterálneho dohovoru ICSID, ku ktorému sa pripojilo pred jeho pristúpením k Únii. Článok 351 však pre túto vec nie je relevantný, pretože žiadna tretia krajina, ktorá je zmluvnou stranou v dohovore ICSID, nie je zmluvou stranou bilaterálnej investičnej zmluvy, ktorá je súčasťou tohto konania. |
| --- | --- |

(129)

Rumunsko je zároveň zmluvnou stranou multilaterálneho dohovoru ICSID, ku ktorému sa pripojilo pred jeho pristúpením k Únii. Článok 351 však pre túto vec nie je relevantný, pretože žiadna tretia krajina, ktorá je zmluvnou stranou v dohovore ICSID, nie je zmluvou stranou bilaterálnej investičnej zmluvy, ktorá je súčasťou tohto konania.

7.3.   Nová pomoc

| (130) | V článku 107 ods. 1 zmluvy sa stanovuje, že štátna pomoc je v zásade nezlučiteľná s vnútorným trhom. Členským štátom sa zakazuje uviesť opatrenia štátnej pomoci do účinnosti, pokiaľ Komisia neprehlási, že opatrenie štátnej pomoci je zlučiteľné s vnútorným trhom. Podľa článku 108 ods. 3 zmluvy musí členský štát oznámiť Komisii každý plán na zmenu alebo poskytnutie pomoci a nesmie svoje navrhované opatrenie uviesť do účinnosti, pokiaľ Komisia neprijme konečné rozhodnutie o zlučiteľnosti tohto opatrenia s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(130)

V článku 107 ods. 1 zmluvy sa stanovuje, že štátna pomoc je v zásade nezlučiteľná s vnútorným trhom. Členským štátom sa zakazuje uviesť opatrenia štátnej pomoci do účinnosti, pokiaľ Komisia neprehlási, že opatrenie štátnej pomoci je zlučiteľné s vnútorným trhom. Podľa článku 108 ods. 3 zmluvy musí členský štát oznámiť Komisii každý plán na zmenu alebo poskytnutie pomoci a nesmie svoje navrhované opatrenie uviesť do účinnosti, pokiaľ Komisia neprijme konečné rozhodnutie o zlučiteľnosti tohto opatrenia s vnútorným trhom.

| (131) | Samozrejme, povinnosť neuviesť do účinnosti akékoľvek opatrenie pomoci bez konečného rozhodnutia Komisie o zlučiteľnosti tohto opatrenia sa vzťahuje len na opatrenia pomoci, ktoré sa uvádzajú do účinnosti po nadobudnutí účinnosti zmluvy pre daný členský štát. V prípade Rumunska nadobudla zmluva účinnosť 1. januára 2007. |
| --- | --- |

(131)

Samozrejme, povinnosť neuviesť do účinnosti akékoľvek opatrenie pomoci bez konečného rozhodnutia Komisie o zlučiteľnosti tohto opatrenia sa vzťahuje len na opatrenia pomoci, ktoré sa uvádzajú do účinnosti po nadobudnutí účinnosti zmluvy pre daný členský štát. V prípade Rumunska nadobudla zmluva účinnosť 1. januára 2007.

| (132) | Žalobcovia namietajú, že v zmysle článku 1 písm. c) nariadenia (ES) č. 659/1999 by sa vykonanie alebo výkon rozsudku považovalo za „novú pomoc“. Tvrdia, že aj keby bolo posúdenie Komisie správne quod non a vykonanie alebo výkon rozsudku by sa považovalo za pomoc, dátum poskytnutia tejto pomoci by predstavovalo počiatočné poskytnutie výhod žalobcom podľa nariadenia EGO 24, ku ktorému došlo v roku 2000 a roku 2002, čiže pred pristúpením Rumunska k Únii Únie. Najneskorší časový okamih, ktorý by sa dal považovať za dátum poskytnutia pomoci, je podľa žalobcov nadobudnutie účinnosti bilaterálnej investičnej zmluvy, na ktorej je rozsudok založený, a ktorá nadobudla účinnosť v roku 2003. |
| --- | --- |

(132)

Žalobcovia namietajú, že v zmysle článku 1 písm. c) nariadenia (ES) č. 659/1999 by sa vykonanie alebo výkon rozsudku považovalo za „novú pomoc“. Tvrdia, že aj keby bolo posúdenie Komisie správne quod non a vykonanie alebo výkon rozsudku by sa považovalo za pomoc, dátum poskytnutia tejto pomoci by predstavovalo počiatočné poskytnutie výhod žalobcom podľa nariadenia EGO 24, ku ktorému došlo v roku 2000 a roku 2002, čiže pred pristúpením Rumunska k Únii Únie. Najneskorší časový okamih, ktorý by sa dal považovať za dátum poskytnutia pomoci, je podľa žalobcov nadobudnutie účinnosti bilaterálnej investičnej zmluvy, na ktorej je rozsudok založený, a ktorá nadobudla účinnosť v roku 2003.

| (133) | Komisia so žalobcami nesúhlasí a domnieva sa, že zaplatenie náhrady škody, ktorú žalobcom priznal súd, buď prostredníctvom vykonania alebo výkonu rozhodnutia, zodpovedá novej pomoci a podlieha teda v plnej miere kontrolnému mechanizmu štátnej pomoci, ktorý je stanovený v článkoch 107 a 108 zmluvy. Pomoc sa podľa judikatúry Súdneho dvora Európskej únie musí považovať za poskytnutú v okamihu, keď právo podľa vnútroštátnej právnej úpravy, ktorá sa uplatňuje, vznikne príjemcovi nepodmienečné právo na jej získanie (81) Ani schválením nariadenia EGO 24 2. októbra 1998, ani označením Ștei-Nucet, okres Bihor, za znevýhodnený región na obdobie desiatich rokov (s účinnosťou od 1. apríla 1999), ani udelením osvedčenia o trvalom investorovi spoločnostiam S.C. European Food S.A. (1. júna 2000) a S.C. Starmill S.R.L. a S.C. Multipack (17. mája 2002) sa neposkytlo žalobcom nepodmienečné právo získať nástroj týkajúci sa surovín do 1. apríla 2009. Presnejšie povedané, právo na tento nástroj získala spoločnosť spôsobilá na pomoc v rámci schémy zriadenej v nariadení EGO 24:






  — | v pôvodnej schéme zriadenej v nariadení EGO 24: keď agentúra pre regionálny rozvoj schválila dokumenty spoločnosti týkajúce sa výrobných predajov a potvrdila, že sa uskutočnil dovoz surovín určených na začlenenie do vnútornej výroby, čím poskytla právo na uhradenie zaplatených ciel (82); a |
| --- | --- | --- |

(133)

Komisia so žalobcami nesúhlasí a domnieva sa, že zaplatenie náhrady škody, ktorú žalobcom priznal súd, buď prostredníctvom vykonania alebo výkonu rozhodnutia, zodpovedá novej pomoci a podlieha teda v plnej miere kontrolnému mechanizmu štátnej pomoci, ktorý je stanovený v článkoch 107 a 108 zmluvy. Pomoc sa podľa judikatúry Súdneho dvora Európskej únie musí považovať za poskytnutú v okamihu, keď právo podľa vnútroštátnej právnej úpravy, ktorá sa uplatňuje, vznikne príjemcovi nepodmienečné právo na jej získanie (81) Ani schválením nariadenia EGO 24 2. októbra 1998, ani označením Ștei-Nucet, okres Bihor, za znevýhodnený región na obdobie desiatich rokov (s účinnosťou od 1. apríla 1999), ani udelením osvedčenia o trvalom investorovi spoločnostiam S.C. European Food S.A. (1. júna 2000) a S.C. Starmill S.R.L. a S.C. Multipack (17. mája 2002) sa neposkytlo žalobcom nepodmienečné právo získať nástroj týkajúci sa surovín do 1. apríla 2009. Presnejšie povedané, právo na tento nástroj získala spoločnosť spôsobilá na pomoc v rámci schémy zriadenej v nariadení EGO 24:

—

v pôvodnej schéme zriadenej v nariadení EGO 24: keď agentúra pre regionálny rozvoj schválila dokumenty spoločnosti týkajúce sa výrobných predajov a potvrdila, že sa uskutočnil dovoz surovín určených na začlenenie do vnútornej výroby, čím poskytla právo na uhradenie zaplatených ciel (82); a

| — | po premene nástroja týkajúceho sa surovín v nariadení EGO 24 na oslobodenie od ciel v nariadení EGO 75: ak spoločnosť spôsobilá na pomoc v rámci tejto schémy doviezla suroviny určené na začlenenie do vnútornej výroby a žiadala o oslobodenie od orgánov hraničnej kontroly na základe náležite odôvodnených dokumentov. |
| --- | --- |

—

po premene nástroja týkajúceho sa surovín v nariadení EGO 24 na oslobodenie od ciel v nariadení EGO 75: ak spoločnosť spôsobilá na pomoc v rámci tejto schémy doviezla suroviny určené na začlenenie do vnútornej výroby a žiadala o oslobodenie od orgánov hraničnej kontroly na základe náležite odôvodnených dokumentov.

| (134) | Keďže schéma zriadená v nariadení EGO 24, upravená nariadením EGO 75, sa 22. februára 2005 zrušila, žiadna spoločnosť nemohla po tomto dátume v zmysle vnútroštátneho regulačného rámca získať právo na pomoc tým, že bude do Rumunska dovážať suroviny určené na začlenenie do vnútornej výroby. Nárok žiadateľov o náhradu škody od Rumunska sa teda odvodzuje len od rozsudku v spojení s rumunským vnútroštátnym právom, vďaka ktorému má v rumunskom vnútroštátnom právnom poriadku právny účinok. Keďže rozsudok bol vydaný a riziká sa uznávajú alebo vykonávajú po tom, čo Rumunsko pristúpilo k Únii, bezpodmienečné právo v zmysle rumunského vnútroštátneho práva prijať náhradu škody, ktorú priznal súd, vyplývajúce z ratifikácie dohovoru ISCID, ktorým sa začlenilo do rumunského vnútroštátneho právneho poriadku a tým rozsudok nadobudol právny účinok v rumunskom vnútroštátnom práve, bolo poskytnuté žalobcom až po pristúpení Rumunska k Únii. |
| --- | --- |

(134)

Keďže schéma zriadená v nariadení EGO 24, upravená nariadením EGO 75, sa 22. februára 2005 zrušila, žiadna spoločnosť nemohla po tomto dátume v zmysle vnútroštátneho regulačného rámca získať právo na pomoc tým, že bude do Rumunska dovážať suroviny určené na začlenenie do vnútornej výroby. Nárok žiadateľov o náhradu škody od Rumunska sa teda odvodzuje len od rozsudku v spojení s rumunským vnútroštátnym právom, vďaka ktorému má v rumunskom vnútroštátnom právnom poriadku právny účinok. Keďže rozsudok bol vydaný a riziká sa uznávajú alebo vykonávajú po tom, čo Rumunsko pristúpilo k Únii, bezpodmienečné právo v zmysle rumunského vnútroštátneho práva prijať náhradu škody, ktorú priznal súd, vyplývajúce z ratifikácie dohovoru ISCID, ktorým sa začlenilo do rumunského vnútroštátneho právneho poriadku a tým rozsudok nadobudol právny účinok v rumunskom vnútroštátnom práve, bolo poskytnuté žalobcom až po pristúpení Rumunska k Únii.

| (135) | Je dôležité tiež poznamenať, že v tejto súvislosti sa rozsudkom poskytuje žalobcom náhrada škody vo výške, ktorá zodpovedá výhodám plánovaným v zrušenom nástroji týkajúcom sa surovín v schéme v nariadení EGO 24 od momentu, keď bol tento právny predpis zrušený (22. februára 2005) až do jej údajného plánovaného uplynutia platnosti (1. apríla 2009). Toto obdobie má niečo viac ako 49 mesiacov, počas väčšiny ktorého (27 mesiacov) bolo Rumunsko plným členom Únie, ktorý priamo podliehal režimu štátnej pomoci stanovenému v zmluve. Rozsudkom sa navyše priznáva žalobcom náhrada škody za ušlú príležitosť tvoriť zásoby cukru v roku 2009, za predpokladu, že súvisiace straty vznikli v období od 31. marca 2009 do 1. júla 2010. Tieto údajné straty teda vznikli v celom rozsahu potom, čo Rumunsko pristúpilo k Únii Únie v roku 2007. Nakoniec súd priznal náhradu škody za ušlý zisk, pričom zohľadnil nárokované straty vzniknuté v období od 1. januára 2005 do 31. augusta 2011. Toto obdobie má 80 mesiacov, počas prevažnej väčšiny ktorého (56 mesiacov) bolo Rumunsko plným členom Únie, ktorý priamo podliehal režimu štátnej pomoci stanovenému v zmluve. |
| --- | --- |

(135)

Je dôležité tiež poznamenať, že v tejto súvislosti sa rozsudkom poskytuje žalobcom náhrada škody vo výške, ktorá zodpovedá výhodám plánovaným v zrušenom nástroji týkajúcom sa surovín v schéme v nariadení EGO 24 od momentu, keď bol tento právny predpis zrušený (22. februára 2005) až do jej údajného plánovaného uplynutia platnosti (1. apríla 2009). Toto obdobie má niečo viac ako 49 mesiacov, počas väčšiny ktorého (27 mesiacov) bolo Rumunsko plným členom Únie, ktorý priamo podliehal režimu štátnej pomoci stanovenému v zmluve. Rozsudkom sa navyše priznáva žalobcom náhrada škody za ušlú príležitosť tvoriť zásoby cukru v roku 2009, za predpokladu, že súvisiace straty vznikli v období od 31. marca 2009 do 1. júla 2010. Tieto údajné straty teda vznikli v celom rozsahu potom, čo Rumunsko pristúpilo k Únii Únie v roku 2007. Nakoniec súd priznal náhradu škody za ušlý zisk, pričom zohľadnil nárokované straty vzniknuté v období od 1. januára 2005 do 31. augusta 2011. Toto obdobie má 80 mesiacov, počas prevažnej väčšiny ktorého (56 mesiacov) bolo Rumunsko plným členom Únie, ktorý priamo podliehal režimu štátnej pomoci stanovenému v zmluve.

| (136) | Nakoniec schéma stimulov v nariadení EGO 24 nie je uvedená v prílohe V kapitole 2 č. 1 k zákonu o pristúpení Rumunska k Únii, v ktorej sa podrobne uvádzajú opatrenia štátnej pomoci, ktoré by sa po pristúpení Rumunska k Únii považovali za súčasnú pomoc (83)
   (84). |
| --- | --- |

(136)

Nakoniec schéma stimulov v nariadení EGO 24 nie je uvedená v prílohe V kapitole 2 č. 1 k zákonu o pristúpení Rumunska k Únii, v ktorej sa podrobne uvádzajú opatrenia štátnej pomoci, ktoré by sa po pristúpení Rumunska k Únii považovali za súčasnú pomoc (83)
   (84).

| (137) | Skutočnosť, že na Rumunsko sa v čase, keď údajne porušilo svoje povinnosti v rámci bilaterálnej investičnej zmluvy tým, že zrušilo schému pomoci zriadenú v nariadení EGO 24, alebo keď žalobcovia podali žalobu v súvislosti s bilaterálnou investičnou zmluvou na súd, nevzťahoval zákon o pristúpení ani zmluva, je irelevantná. Žalobcovia nezískali v žiadnom momente nepodmienečné právo na zaplatenie náhrady škody, ktorú priznal súd, ktorým je dotknuté opatrenie. Žalobcovia nadobudli nepodmienečné právo na túto náhradu škody, ktorú si mohli voči Rumunsku vymáhať, až v momente, keď súd stanovil, že došlo k porušeniu článku 2 ods. 3 bilaterálnej investičnej zmluvy tým, že bol vydaný rozsudok 11. decembra 2013, v spojení s rumunským vnútroštátnym právnym poriadkom, ktorým sa poskytuje právny účinok rozsudku v rumunskom právnom poriadku. Tento dátum nastal po pristúpení Rumunska k Európskej únii. |
| --- | --- |

(137)

Skutočnosť, že na Rumunsko sa v čase, keď údajne porušilo svoje povinnosti v rámci bilaterálnej investičnej zmluvy tým, že zrušilo schému pomoci zriadenú v nariadení EGO 24, alebo keď žalobcovia podali žalobu v súvislosti s bilaterálnou investičnou zmluvou na súd, nevzťahoval zákon o pristúpení ani zmluva, je irelevantná. Žalobcovia nezískali v žiadnom momente nepodmienečné právo na zaplatenie náhrady škody, ktorú priznal súd, ktorým je dotknuté opatrenie. Žalobcovia nadobudli nepodmienečné právo na túto náhradu škody, ktorú si mohli voči Rumunsku vymáhať, až v momente, keď súd stanovil, že došlo k porušeniu článku 2 ods. 3 bilaterálnej investičnej zmluvy tým, že bol vydaný rozsudok 11. decembra 2013, v spojení s rumunským vnútroštátnym právnym poriadkom, ktorým sa poskytuje právny účinok rozsudku v rumunskom právnom poriadku. Tento dátum nastal po pristúpení Rumunska k Európskej únii.

| (138) | Preto sa vec žalobcov nedá porovnať s rozhodnutím Komisie vo veci N 380/04, na ktoré sa odvolávajú. Vec N 380/04 sa týkala zmluvy uzatvorenej medzi spoločnosťou Latvijas Gāze (ďalej len „LG“) a Lotyšskom v roku 1997. Keď došlo k sporu medzi spoločnosťou LG a Lotyšskom v otázke povinností Lotyšska podľa zmluvy, obchodné rozhodcovské konanie sa začalo v Štokholme na základe pravidiel UNCITRAL. Rozhodcovský súd zriadený pre toto konanie 19. júna 2003 rozhodol, že Lotyšsko dlhovalo spoločnosti LG náhradu škody za obdobie od 10. januára 2001 až do 10. marca 2003. Lotyšsko rozhodcovský rozsudok nedodržalo pred jeho pristúpením k Únii 1. mája 2004 a po pristúpení oznámilo plánované vykonanie tohto rozsudku Komisii. Komisia vo svojom rozhodnutí zistila, že povinnosť náhrady škody vznikla na základe zmluvy z roku 1997, že náhrada škody, ktorú priznal rozhodcovský súd, sa v celom svojom rozsahu týkala obdobia pred pristúpením Lotyšska k Únii a že samotný rozhodcovský rozsudok bol vydaný pred pristúpením Lotyšska k Únii. Komisia na tomto základe dospela k záveru, že „zaplatenie [...] škôd, ktoré priznal súd [...], sa považuje iba za akt vykonania opatrenia, ktorý sa vyjasnil v celom rozsahu pred pristúpením“ a že vykonanie rozhodcovského rozsudku z roku 2003 nebolo možné pokladať za „novú pomoc“. Ďalej sa v samotnom rozhodnutí Komisie vo veci N 380/04 poukazuje na to, že sa v ňom nepredvídala analýza možných budúcich platieb podľa zmluvy, ktoré sa týkali období po pristúpení, čím sa úzko obmedzil prístup zvolený pre konkrétne skutočnosti, ktoré oznámilo Lotyšsko. |
| --- | --- |

(138)

Preto sa vec žalobcov nedá porovnať s rozhodnutím Komisie vo veci N 380/04, na ktoré sa odvolávajú. Vec N 380/04 sa týkala zmluvy uzatvorenej medzi spoločnosťou Latvijas Gāze (ďalej len „LG“) a Lotyšskom v roku 1997. Keď došlo k sporu medzi spoločnosťou LG a Lotyšskom v otázke povinností Lotyšska podľa zmluvy, obchodné rozhodcovské konanie sa začalo v Štokholme na základe pravidiel UNCITRAL. Rozhodcovský súd zriadený pre toto konanie 19. júna 2003 rozhodol, že Lotyšsko dlhovalo spoločnosti LG náhradu škody za obdobie od 10. januára 2001 až do 10. marca 2003. Lotyšsko rozhodcovský rozsudok nedodržalo pred jeho pristúpením k Únii 1. mája 2004 a po pristúpení oznámilo plánované vykonanie tohto rozsudku Komisii. Komisia vo svojom rozhodnutí zistila, že povinnosť náhrady škody vznikla na základe zmluvy z roku 1997, že náhrada škody, ktorú priznal rozhodcovský súd, sa v celom svojom rozsahu týkala obdobia pred pristúpením Lotyšska k Únii a že samotný rozhodcovský rozsudok bol vydaný pred pristúpením Lotyšska k Únii. Komisia na tomto základe dospela k záveru, že „zaplatenie [...] škôd, ktoré priznal súd [...], sa považuje iba za akt vykonania opatrenia, ktorý sa vyjasnil v celom rozsahu pred pristúpením“ a že vykonanie rozhodcovského rozsudku z roku 2003 nebolo možné pokladať za „novú pomoc“. Ďalej sa v samotnom rozhodnutí Komisie vo veci N 380/04 poukazuje na to, že sa v ňom nepredvídala analýza možných budúcich platieb podľa zmluvy, ktoré sa týkali období po pristúpení, čím sa úzko obmedzil prístup zvolený pre konkrétne skutočnosti, ktoré oznámilo Lotyšsko.

| (139) | Naopak z tejto veci vyplýva povinnosť náhrady škody z rozsudku, ktorý bol vydaný v roku 2013, náhrada škody, ktorú žalobcom priznal súd, sa týka z prevažnej časti obdobia po pristúpení Rumunska k Únii a samotný rozsudok bol vydaný takmer sedem rokov po pristúpení Rumunska k Únii. Nakoniec sa rozhodnutie vo veci N 380/04 najvýraznejšie líši od tejto veci v tom, že v prvom prípade sa nevyskytol žiadny náznak, že spoločnosť LG by vykonaním alebo výkonom rozhodcovského rozsudku z roku 2003 získala neoprávnenú štátnu pomoc, ktorú Lotyšsko sľúbilo poskytnúť v rozpore s jeho povinnosťami štátnej pomoci ako kandidátskej prístupovej krajiny k Únii. |
| --- | --- |

(139)

Naopak z tejto veci vyplýva povinnosť náhrady škody z rozsudku, ktorý bol vydaný v roku 2013, náhrada škody, ktorú žalobcom priznal súd, sa týka z prevažnej časti obdobia po pristúpení Rumunska k Únii a samotný rozsudok bol vydaný takmer sedem rokov po pristúpení Rumunska k Únii. Nakoniec sa rozhodnutie vo veci N 380/04 najvýraznejšie líši od tejto veci v tom, že v prvom prípade sa nevyskytol žiadny náznak, že spoločnosť LG by vykonaním alebo výkonom rozhodcovského rozsudku z roku 2003 získala neoprávnenú štátnu pomoc, ktorú Lotyšsko sľúbilo poskytnúť v rozpore s jeho povinnosťami štátnej pomoci ako kandidátskej prístupovej krajiny k Únii.

| (140) | Komisia preto konštatuje, že zaplatenie náhrady škody, ktorú priznal súd žalobcom, sa považuje za novú pomoc, a že toto opatrenie sa môže uviesť do účinnosti, po tom, ako ho Komisia v rámci pravidiel štátnej pomoci povolí, a to iba v prípade, že ho povolí. |
| --- | --- |

(140)

Komisia preto konštatuje, že zaplatenie náhrady škody, ktorú priznal súd žalobcom, sa považuje za novú pomoc, a že toto opatrenie sa môže uviesť do účinnosti, po tom, ako ho Komisia v rámci pravidiel štátnej pomoci povolí, a to iba v prípade, že ho povolí.

7.4.   Nezákonnosť podľa článku 108 ods. 3 zmluvy

| (141) | Rumunsko už žalobcom čiastočne vyplatilo náhradu škody, ktorú priznal súd, a to započítaním určitých daňových dlhov, ktoré jeden zo žalobcov, spoločnosť S.C. European Food S.A., dlhoval rumunskému štátu. Keďže toto čiastočne vykonanie rozsudku Rumunsko neoznámilo Komisii, opatrenie bolo neoprávnene uvedené do účinnosti porušením článku 108 ods. 3 zmluvy. Porušenie povinnosti Rumunska dodržať súlad s článkom 108 ods. 3 zmluvy by z rovnakého dôvodu predstavovala akákoľvek ďalšia platba náhrady škody, ktorú priznal súd, buď vykonaním alebo výkonom rozsudku, o ktorej Komisia nie je informovaná, alebo ktorá sa môže vykonať po schválení tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(141)

Rumunsko už žalobcom čiastočne vyplatilo náhradu škody, ktorú priznal súd, a to započítaním určitých daňových dlhov, ktoré jeden zo žalobcov, spoločnosť S.C. European Food S.A., dlhoval rumunskému štátu. Keďže toto čiastočne vykonanie rozsudku Rumunsko neoznámilo Komisii, opatrenie bolo neoprávnene uvedené do účinnosti porušením článku 108 ods. 3 zmluvy. Porušenie povinnosti Rumunska dodržať súlad s článkom 108 ods. 3 zmluvy by z rovnakého dôvodu predstavovala akákoľvek ďalšia platba náhrady škody, ktorú priznal súd, buď vykonaním alebo výkonom rozsudku, o ktorej Komisia nie je informovaná, alebo ktorá sa môže vykonať po schválení tohto rozhodnutia.

7.5.   Zlučiteľnosť s vnútorným trhom

| (142) | Komisia na úvod pripomína, že pri posudzovaní zlučiteľnosti opatrenia s vnútorným trhom podľa článkov 107 ods. 2 a 107 ods. 3 zmluvy je dôkazné bremeno základnou zodpovednosťou členského štátu (85). Komisia zároveň v tejto súvislosti pripomína, že opatrenie štátnej pomoci nemožno vyhlásiť za zlučiteľné s vnútorným trhom, ak predstavuje neoddeliteľné porušenie iných osobitných ustanovení zmluvy (86). Rumunsko v súčasnosti nepredložilo žiadne argumenty, ktoré by odôvodňovali opatrenie v článkoch 107 ods. 2 a 107 ods. 3 zmluvy. Napriek tomu Komisia z dôvodu úplnosti považuje za správne vykonať posúdenie zlučiteľnosti na vlastný návrh. |
| --- | --- |

(142)

Komisia na úvod pripomína, že pri posudzovaní zlučiteľnosti opatrenia s vnútorným trhom podľa článkov 107 ods. 2 a 107 ods. 3 zmluvy je dôkazné bremeno základnou zodpovednosťou členského štátu (85). Komisia zároveň v tejto súvislosti pripomína, že opatrenie štátnej pomoci nemožno vyhlásiť za zlučiteľné s vnútorným trhom, ak predstavuje neoddeliteľné porušenie iných osobitných ustanovení zmluvy (86). Rumunsko v súčasnosti nepredložilo žiadne argumenty, ktoré by odôvodňovali opatrenie v článkoch 107 ods. 2 a 107 ods. 3 zmluvy. Napriek tomu Komisia z dôvodu úplnosti považuje za správne vykonať posúdenie zlučiteľnosti na vlastný návrh.

| (143) | Žalobcovia tvrdia, že opatrenie predstavuje zlučiteľnú regionálnu pomoc. Komisia na základe článku 107 ods. 3 písm. a) a článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy môže považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom štátnu pomoc určenú na podporu hospodárskeho rozvoja určitých znevýhodnených oblastí v Únii. Podmienky, v rámci ktorých sa môže pomoc určená na podporu regionálneho rozvoja považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, sú stanovené v usmerneniach o regionálnej štátnej pomoci na obdobie rokov 2014 – 2020 (ďalej len „RAG 2014“). V odôvodnení 188 týchto usmernení sa vysvetľuje, že žiadajú o posúdenie zlučiteľnosti každej regionálnej pomoci, ktorej poskytnutie bolo plánované po 30. júni 2014. To znamená, že regionálna pomoc priznaná neoprávnene alebo regionálna pomoc, ktorej poskytnutie bolo plánované pred 1. júlom 2014, sa musí posudzovať v súlade s usmerneniami pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 (87) (ďalej len „RAG 2007“). |
| --- | --- |

(143)

Žalobcovia tvrdia, že opatrenie predstavuje zlučiteľnú regionálnu pomoc. Komisia na základe článku 107 ods. 3 písm. a) a článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy môže považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom štátnu pomoc určenú na podporu hospodárskeho rozvoja určitých znevýhodnených oblastí v Únii. Podmienky, v rámci ktorých sa môže pomoc určená na podporu regionálneho rozvoja považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, sú stanovené v usmerneniach o regionálnej štátnej pomoci na obdobie rokov 2014 – 2020 (ďalej len „RAG 2014“). V odôvodnení 188 týchto usmernení sa vysvetľuje, že žiadajú o posúdenie zlučiteľnosti každej regionálnej pomoci, ktorej poskytnutie bolo plánované po 30. júni 2014. To znamená, že regionálna pomoc priznaná neoprávnene alebo regionálna pomoc, ktorej poskytnutie bolo plánované pred 1. júlom 2014, sa musí posudzovať v súlade s usmerneniami pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 (87) (ďalej len „RAG 2007“).

| (144) | Nepodmienečné právo na pomoc, ako je vysvetlené v odôvodnení 134, bolo priznané žalobcom v čase vydania rozsudku 11. decembra 2013, v spojení s rumunským vnútroštátnym právom, ktorým sa poskytuje právny účinok rozsudku v rumunskom právnom poriadku, to znamená pred nadobudnutím účinnosti usmernení RAG 2014. Zaplatenie náhrady škody, ktorú súd priznal žalobcom, by sa preto malo posudzovať podľa usmernení RAG 2007. |
| --- | --- |

(144)

Nepodmienečné právo na pomoc, ako je vysvetlené v odôvodnení 134, bolo priznané žalobcom v čase vydania rozsudku 11. decembra 2013, v spojení s rumunským vnútroštátnym právom, ktorým sa poskytuje právny účinok rozsudku v rumunskom právnom poriadku, to znamená pred nadobudnutím účinnosti usmernení RAG 2014. Zaplatenie náhrady škody, ktorú súd priznal žalobcom, by sa preto malo posudzovať podľa usmernení RAG 2007.

| (145) | Komisia v týchto usmerneniach stanovuje, že regionálna pomoc zameraná na zníženie bežných výdavkov podniku predstavuje prevádzkovú pomoc a nebude sa považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, pokiaľ sa neposkytne za výnimočných okolností na riešenie konkrétnych nevýhod, ktorým čelia podniky v znevýhodnených regiónoch patriacich do rozsahu článku 107 ods. 3 písm. a) zmluvy (88). |
| --- | --- |

(145)

Komisia v týchto usmerneniach stanovuje, že regionálna pomoc zameraná na zníženie bežných výdavkov podniku predstavuje prevádzkovú pomoc a nebude sa považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, pokiaľ sa neposkytne za výnimočných okolností na riešenie konkrétnych nevýhod, ktorým čelia podniky v znevýhodnených regiónoch patriacich do rozsahu článku 107 ods. 3 písm. a) zmluvy (88).

| (146) | Náhrada škody, ktorú súd priznal žalobcom, sa v tejto veci vzťahuje na straty priamo spojené so zrušením stimulov v nariadení EGO 24. Jej cieľom je dostať príjemcu do postavenia, v ktorom by sa „so všetkou pravdepodobnosťou“ ocitol, keby neboli bývali zrušené stimuly v nariadení EGO 24. Vykonaním rozsudku sa v podstate opätovne stanovuje situácia, v ktorej by sa žalobcovia so všetkou pravdepodobnosťou ocitli, keby Rumunsko nebolo nikdy zrušilo nariadenie EGO 24. Keďže výhody poskytnuté v nariadení EGO 24 sa spájali s opakujúcimi sa nákladmi žalobcov a nesúviseli s pôvodnými investíciami, tieto výhody sa pokladali za prevádzkovú pomoc. Vrátenie príjemcu do postavenia, v ktorom by bol, keby sa stimuly v nariadení EGO 24 nezrušili, a teda náhrada škody za straty spojené s týmto zrušením, predstavuje prevádzkovú pomoc. Podľa objasnenia v odôvodnení 92 a nasl. sa zaplatením náhrady škody, ktorú súd priznal žalobcom, v skutočnosti retroaktívne znižujú prevádzkové výdavky, ktoré im vznikli pri vykonávaní hospodárskej činnosti za bežných trhových podmienok. |
| --- | --- |

(146)

Náhrada škody, ktorú súd priznal žalobcom, sa v tejto veci vzťahuje na straty priamo spojené so zrušením stimulov v nariadení EGO 24. Jej cieľom je dostať príjemcu do postavenia, v ktorom by sa „so všetkou pravdepodobnosťou“ ocitol, keby neboli bývali zrušené stimuly v nariadení EGO 24. Vykonaním rozsudku sa v podstate opätovne stanovuje situácia, v ktorej by sa žalobcovia so všetkou pravdepodobnosťou ocitli, keby Rumunsko nebolo nikdy zrušilo nariadenie EGO 24. Keďže výhody poskytnuté v nariadení EGO 24 sa spájali s opakujúcimi sa nákladmi žalobcov a nesúviseli s pôvodnými investíciami, tieto výhody sa pokladali za prevádzkovú pomoc. Vrátenie príjemcu do postavenia, v ktorom by bol, keby sa stimuly v nariadení EGO 24 nezrušili, a teda náhrada škody za straty spojené s týmto zrušením, predstavuje prevádzkovú pomoc. Podľa objasnenia v odôvodnení 92 a nasl. sa zaplatením náhrady škody, ktorú súd priznal žalobcom, v skutočnosti retroaktívne znižujú prevádzkové výdavky, ktoré im vznikli pri vykonávaní hospodárskej činnosti za bežných trhových podmienok.

| (147) | Prevádzková pomoc sa podľa bodov 76, 77 a 79 usmernení RAG 2007 bežne zakazuje a možno ju poskytnúť len výnimočne v regiónoch uvedených v článku 107 ods. 3 písm. a) za predpokladu, že:






  — | je odôvodnená z hľadiska prínosu pre regionálny rozvoj (cielená), |
| --- | --- | --- |

(147)

Prevádzková pomoc sa podľa bodov 76, 77 a 79 usmernení RAG 2007 bežne zakazuje a možno ju poskytnúť len výnimočne v regiónoch uvedených v článku 107 ods. 3 písm. a) za predpokladu, že:

—

je odôvodnená z hľadiska prínosu pre regionálny rozvoj (cielená),

| — | jej charakter a jej úroveň sú úmerné znevýhodneniam, ktoré sa usiluje zmierniť, |
| --- | --- |

—

jej charakter a jej úroveň sú úmerné znevýhodneniam, ktoré sa usiluje zmierniť,

| — | je dočasná a postupne znižovaná a mala by sa prestať poskytovať, ak sa dotknuté regióny vo svojom rozvoji skutočne priblížia k bohatším oblastiam, |
| --- | --- |

—

je dočasná a postupne znižovaná a mala by sa prestať poskytovať, ak sa dotknuté regióny vo svojom rozvoji skutočne priblížia k bohatším oblastiam,

| — | v zásade je poskytnutá iba v súvislosti s vopred vymedzeným súborom oprávnených výdavkov alebo nákladov a je obmedzená na určitý podiel týchto nákladov, |
| --- | --- |

—

v zásade je poskytnutá iba v súvislosti s vopred vymedzeným súborom oprávnených výdavkov alebo nákladov a je obmedzená na určitý podiel týchto nákladov,

| — | členský štát sa zaviazal k rešpektovaniu podrobných pravidiel vykazovania, ako je stavené v bode 83 usmernení RAG 2007. |
| --- | --- |

—

členský štát sa zaviazal k rešpektovaniu podrobných pravidiel vykazovania, ako je stavené v bode 83 usmernení RAG 2007.

| (148) | Hospodárske činnosti, ktoré majú prospech z vykonania rozsudku, sa nachádzajú v oblasti patriacej do rozsahu pôsobnosti článku 107 ods. 3 písm. a) zmluvy, podľa stanovenia Komisie v rozhodnutí o mape regionálnej pomoci pre Rumunsko na obdobie rokov 2007 – 2013 (89) a obdobie rokov 2014 – 2020 (90). |
| --- | --- |

(148)

Hospodárske činnosti, ktoré majú prospech z vykonania rozsudku, sa nachádzajú v oblasti patriacej do rozsahu pôsobnosti článku 107 ods. 3 písm. a) zmluvy, podľa stanovenia Komisie v rozhodnutí o mape regionálnej pomoci pre Rumunsko na obdobie rokov 2007 – 2013 (89) a obdobie rokov 2014 – 2020 (90).

| (149) | Komisii však nie je jasné, ako sa odôvodňuje zaplatenie náhrady škody, ktorá bola priznaná žalobcom, z hľadiska jej podielu na regionálnom rozvoji v dotknutých oblastiach. Prevádzková pomoc, ktorá vyplýva z tohto zaplatenia, nie je zameraná na prispievanie k spoločnému cieľu spravodlivého prístupu, ako sa požaduje v článku 107 ods. 3 písm. a) zmluvy, ale len na náhradu škody príjemcovi za straty, ktoré vznikli následkom zrušenia nariadenia EGO 24 pred jeho plánovaným dátumom uplynutia platnosti. Výsledkom sú peniaze zadarmo pre žalobcov bez akéhokoľvek pozitívneho vplyvu na rozvoj regiónu. |
| --- | --- |

(149)

Komisii však nie je jasné, ako sa odôvodňuje zaplatenie náhrady škody, ktorá bola priznaná žalobcom, z hľadiska jej podielu na regionálnom rozvoji v dotknutých oblastiach. Prevádzková pomoc, ktorá vyplýva z tohto zaplatenia, nie je zameraná na prispievanie k spoločnému cieľu spravodlivého prístupu, ako sa požaduje v článku 107 ods. 3 písm. a) zmluvy, ale len na náhradu škody príjemcovi za straty, ktoré vznikli následkom zrušenia nariadenia EGO 24 pred jeho plánovaným dátumom uplynutia platnosti. Výsledkom sú peniaze zadarmo pre žalobcov bez akéhokoľvek pozitívneho vplyvu na rozvoj regiónu.

| (150) | Na to, aby bolo možné považovať opatrenie za pomerné k nevýhodám, ktoré sa snaží zmierniť, nepostačuje skutočnosť, že hospodárska činnosť sa nachádza v „oblasti“, keďže najprv sa musí preukázať o aké nevýhody ide a po druhé, akým spôsobom vytvárajú prekážku v rozvoji dotknutého regiónu. Komisia bez akéhokoľvek dôkazu nemohla stanoviť osobitné nevýhody, ktoré by sa opatrenie pomoci snažilo zmierniť. |
| --- | --- |

(150)

Na to, aby bolo možné považovať opatrenie za pomerné k nevýhodám, ktoré sa snaží zmierniť, nepostačuje skutočnosť, že hospodárska činnosť sa nachádza v „oblasti“, keďže najprv sa musí preukázať o aké nevýhody ide a po druhé, akým spôsobom vytvárajú prekážku v rozvoji dotknutého regiónu. Komisia bez akéhokoľvek dôkazu nemohla stanoviť osobitné nevýhody, ktoré by sa opatrenie pomoci snažilo zmierniť.

| (151) | Zaplatenie náhrady škody, ktorú žalobcom priznal súd, je povahou dočasné, pretože nemá žiadny vplyv po uskutočnení vykonania alebo výkonu rozsudku. Neobmedzuje sa však na určitý podiel vopred stanovených nákladov, keďže táto náhrada škody je zameraná na zaistenie pokrytia všetkých strát, ktoré vznikli žalobcom. |
| --- | --- |

(151)

Zaplatenie náhrady škody, ktorú žalobcom priznal súd, je povahou dočasné, pretože nemá žiadny vplyv po uskutočnení vykonania alebo výkonu rozsudku. Neobmedzuje sa však na určitý podiel vopred stanovených nákladov, keďže táto náhrada škody je zameraná na zaistenie pokrytia všetkých strát, ktoré vznikli žalobcom.

| (152) | Komisia v zmysle uvedených skutočností konštatuje, že zaplatenie náhrady škody, ktorú žalobcom priznal súd, nie je v súlade s usmerneniami RAG 2007, a preto ho nemožno vyhlásiť za zlučiteľné s vnútorným trhom. Keďže sa neuplatňuje žiaden iný základ zlučiteľnosti, Komisia konštatuje, že zlučiteľnosť opatrenia pomoci nebola stanovená. |
| --- | --- |

(152)

Komisia v zmysle uvedených skutočností konštatuje, že zaplatenie náhrady škody, ktorú žalobcom priznal súd, nie je v súlade s usmerneniami RAG 2007, a preto ho nemožno vyhlásiť za zlučiteľné s vnútorným trhom. Keďže sa neuplatňuje žiaden iný základ zlučiteľnosti, Komisia konštatuje, že zlučiteľnosť opatrenia pomoci nebola stanovená.

7.6.   Záver posudzovania opatrenia pomoci

| (153) | V analýze uvedenej v predchádzajúcom texte sa uvádza, že zaplatenie náhrady škody, ktorú súd priznal žalobcom, zodpovedá poskytnutiu nezlučiteľnej novej pomoci, ktorá je nezlučiteľná so zmluvou. Komisia ľutuje, že Rumunsko už čiastočne vyplatilo túto náhradu škody započítaním daňových dlhov, ktoré jeden zo žalobcov, spoločnosť S.C. European Food S.A., dlhoval Rumunsku k časti náhrady škody, ako aj prijatím opatrenia zo strany súdom vymenovaného exekútora. |
| --- | --- |

(153)

V analýze uvedenej v predchádzajúcom texte sa uvádza, že zaplatenie náhrady škody, ktorú súd priznal žalobcom, zodpovedá poskytnutiu nezlučiteľnej novej pomoci, ktorá je nezlučiteľná so zmluvou. Komisia ľutuje, že Rumunsko už čiastočne vyplatilo túto náhradu škody započítaním daňových dlhov, ktoré jeden zo žalobcov, spoločnosť S.C. European Food S.A., dlhoval Rumunsku k časti náhrady škody, ako aj prijatím opatrenia zo strany súdom vymenovaného exekútora.

8.   VYMÁHANIE

| (154) | Komisia je podľa zmluvy a judikatúry stanovenej Súdnym dvorom Európskej únie príslušná rozhodnúť, že daný členský štát musí zrušiť alebo upraviť pomoc v prípade, ak zistila, že je nezlučiteľná s vnútorným trhom (91). Súd takisto dôsledne trvá na tom, že povinnosť členského štátu zrušiť pomoc, ktorú Komisia považuje za nezlučiteľnú s vnútorným trhom, je určená na obnovenie predtým existujúcej situácie (92). Súdny dvor v tejto súvislosti stanovil, že cieľ sa dosiahne, keď príjemca splatí sumy poskytnuté na základe neoprávnenej pomoci, a tak stráca právo na výhodu, ktorú mal v porovnaní so svojimi konkurentmi na trhu, a obnoví sa situácia pred vyplatením pomoci (93). Podľa uvedenej judikatúry sa v článku 14 ods. 1 nariadenia (ES) č. 659/99 stanovuje, že „kde sa prijímajú záporné rozhodnutia v prípadoch protiprávnej pomoci, Komisia rozhodne, že daný členský štát podnikne všetky potrebné opatrenia, aby vymohol pomoc od príjemcu. [...]“. |
| --- | --- |

(154)

Komisia je podľa zmluvy a judikatúry stanovenej Súdnym dvorom Európskej únie príslušná rozhodnúť, že daný členský štát musí zrušiť alebo upraviť pomoc v prípade, ak zistila, že je nezlučiteľná s vnútorným trhom (91). Súd takisto dôsledne trvá na tom, že povinnosť členského štátu zrušiť pomoc, ktorú Komisia považuje za nezlučiteľnú s vnútorným trhom, je určená na obnovenie predtým existujúcej situácie (92). Súdny dvor v tejto súvislosti stanovil, že cieľ sa dosiahne, keď príjemca splatí sumy poskytnuté na základe neoprávnenej pomoci, a tak stráca právo na výhodu, ktorú mal v porovnaní so svojimi konkurentmi na trhu, a obnoví sa situácia pred vyplatením pomoci (93). Podľa uvedenej judikatúry sa v článku 14 ods. 1 nariadenia (ES) č. 659/99 stanovuje, že „kde sa prijímajú záporné rozhodnutia v prípadoch protiprávnej pomoci, Komisia rozhodne, že daný členský štát podnikne všetky potrebné opatrenia, aby vymohol pomoc od príjemcu. [...]“.

| (155) | Žalobcovia tvrdia, že oprávnene očakávali, že stimuly poskytované v nariadení EGO 24 boli zákonné, a že tieto stimuly mohli využívať až do ich plánovaného uplynutia platnosti 1. apríla 2009. Komisia v tomto ohľade poznamenáva, že v článku 14 ods. 1 nariadenia (ES) č. 659/1999 sa ďalej uvádza, že „Komisia nebude vyžadovať vymáhanie pomoci, ak by to bolo v rozpore so všeobecnou zásadou práva [Únie].“ Súdny dvor Európskej únie uznal, že zásada ochrany oprávnených očakávaní predstavuje takúto všeobecnú zásadu práva Únie. Komisia sa však nedomnieva, že žalobcovia si môžu takéto oprávnené očakávanie nárokovať. |
| --- | --- |

(155)

Žalobcovia tvrdia, že oprávnene očakávali, že stimuly poskytované v nariadení EGO 24 boli zákonné, a že tieto stimuly mohli využívať až do ich plánovaného uplynutia platnosti 1. apríla 2009. Komisia v tomto ohľade poznamenáva, že v článku 14 ods. 1 nariadenia (ES) č. 659/1999 sa ďalej uvádza, že „Komisia nebude vyžadovať vymáhanie pomoci, ak by to bolo v rozpore so všeobecnou zásadou práva [Únie].“ Súdny dvor Európskej únie uznal, že zásada ochrany oprávnených očakávaní predstavuje takúto všeobecnú zásadu práva Únie. Komisia sa však nedomnieva, že žalobcovia si môžu takéto oprávnené očakávanie nárokovať.

| (156) | Podľa judikatúry Súdneho dvora Európskej únie podniky, ktorým bola poskytnutá pomoc, v zásade nemôžu, okrem výnimočných okolností, brať do úvahy oprávnené očakávanie, že pomoc je zákonná, pokiaľ nebola poskytnutá v súlade s postupom stanoveným v článku 108 ods. 3 zmluvy. Súdny dvor Európskej únie vo svojej najnovšej judikatúre vyhlásil, že v neprítomnosti dostatočne presných uistení vyplývajúcich z pozitívneho konania Komisie, ktorá má výhradnú právomoc povoliť poskytnutie štátnej pomoci členskými štátmi Únie, ktoré mu umožňujú domnievať sa, že opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc, žiadnymi výnimočnými okolnosťami nemožno zaručiť, že uplatnenie zásady ochrany oprávneného očakávania zabráni vymáhaniu, ak toto opatrenie pomoci nebolo oznámené Komisii (94). Je totiž ustálenou judikatúrou, že sa na zásadu ochrany oprávnených očakávaní nemožno spoliehať vo vzťahu k presnému ustanoveniu práva Únie a že konanie vnútroštátneho orgánu zodpovedného za uplatňovanie práva Únie, ktorý toto právo porušuje, sa nemôže zakladať na oprávnených očakávaniach zo strany hospodárskeho subjektu, že bude využívať zaobchádzanie, ktoré je v rozpore s týmto právom (95). O obozretnom hospodárskom subjekte sa musí predpokladať, že dokáže určiť, či bol tento postup dodržaný (96). |
| --- | --- |

(156)

Podľa judikatúry Súdneho dvora Európskej únie podniky, ktorým bola poskytnutá pomoc, v zásade nemôžu, okrem výnimočných okolností, brať do úvahy oprávnené očakávanie, že pomoc je zákonná, pokiaľ nebola poskytnutá v súlade s postupom stanoveným v článku 108 ods. 3 zmluvy. Súdny dvor Európskej únie vo svojej najnovšej judikatúre vyhlásil, že v neprítomnosti dostatočne presných uistení vyplývajúcich z pozitívneho konania Komisie, ktorá má výhradnú právomoc povoliť poskytnutie štátnej pomoci členskými štátmi Únie, ktoré mu umožňujú domnievať sa, že opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc, žiadnymi výnimočnými okolnosťami nemožno zaručiť, že uplatnenie zásady ochrany oprávneného očakávania zabráni vymáhaniu, ak toto opatrenie pomoci nebolo oznámené Komisii (94). Je totiž ustálenou judikatúrou, že sa na zásadu ochrany oprávnených očakávaní nemožno spoliehať vo vzťahu k presnému ustanoveniu práva Únie a že konanie vnútroštátneho orgánu zodpovedného za uplatňovanie práva Únie, ktorý toto právo porušuje, sa nemôže zakladať na oprávnených očakávaniach zo strany hospodárskeho subjektu, že bude využívať zaobchádzanie, ktoré je v rozpore s týmto právom (95). O obozretnom hospodárskom subjekte sa musí predpokladať, že dokáže určiť, či bol tento postup dodržaný (96).

| (157) | Komisia poznamenáva, že v súvislosti s náhradou škody, ktorú priznal súd žalobcom, malo byť žalobcom bez akýchkoľvek pochybností jasné ešte pred tým, ako im bola pomoc poskytnutá na základe schválenia rozsudku, v spojení s rumunským vnútroštátnym právom, ktorým sa poskytuje právny účinok rozsudku v rumunskom právnom poriadku, že Komisia považovala zaplatenie tejto náhrady škody za také, ktoré vedie k neoprávnenej a nezlučiteľnej štátnej pomoci. Toto stanovisko bolo výslovne oznámené súdu 20. júla 2009 a oznámené žalobcom. |
| --- | --- |

(157)

Komisia poznamenáva, že v súvislosti s náhradou škody, ktorú priznal súd žalobcom, malo byť žalobcom bez akýchkoľvek pochybností jasné ešte pred tým, ako im bola pomoc poskytnutá na základe schválenia rozsudku, v spojení s rumunským vnútroštátnym právom, ktorým sa poskytuje právny účinok rozsudku v rumunskom právnom poriadku, že Komisia považovala zaplatenie tejto náhrady škody za také, ktoré vedie k neoprávnenej a nezlučiteľnej štátnej pomoci. Toto stanovisko bolo výslovne oznámené súdu 20. júla 2009 a oznámené žalobcom.

| (158) | Pokiaľ ide o tvrdenie žalobcov, že oprávnene očakávali, že nariadenie EGO 24 bolo zákonné a zostalo by účinné do 1. apríla 2009, Komisia na úvod pripomína, že základ pre toto rozhodnutie tvorí zaplatenie náhrady škody, ktorú žalobcom priznal súd, a nie nariadenie EGO 24. Komisia napriek tomu pre úplnosť dodáva, že žalobcovia si nemôžu odôvodnene nárokovať oprávnené očakávanie, pokiaľ ide o platnosť a nepretržitú existenciu tejto schémy až do 1. apríla 2009. Pokiaľ ide o túto schému, za monitorovanie a schválenie udelenia štátnej pomoci pred pristúpením Rumunska k Únii bola zodpovedná na základe rozhodnutia Asociačnej rady EÚ – Rumunsko č. 4/2000 a rumunského právneho predpisu č. 143/1999 o štátnej pomoci rumunská Rada pre hospodársku súťaž a nie Komisia. V tejto súvislosti Komisia poznamenáva, že nariadenie EGO 24 bolo oznámené rumunskej Rade pre hospodársku súťaž na základe úprav plánovaných v nariadení EGO 75 a že svojim rozhodnutím č. 244/2000 z 15. mája 2000 rumunská Rada pre hospodársku súťaž považuje tieto stimuly za také, ktoré predstavujú nezlučiteľnú štátnu pomoc. Spoločnosť S.C. European Food S.A získala svoje osvedčenie OTI, ktoré ju oprávňovalo k získaniu štátnej pomoci v rámci schémy zriadenej v nariadení EGO 24, ako je vysvetlené v odôvodnení 133, až po schválení tohto rozhodnutia, 1. júna 2000. To však neznamená, že pomoc bola poskytnutá v tento dátum, ako je vysvetlené v odôvodnení 134. |
| --- | --- |

(158)

Pokiaľ ide o tvrdenie žalobcov, že oprávnene očakávali, že nariadenie EGO 24 bolo zákonné a zostalo by účinné do 1. apríla 2009, Komisia na úvod pripomína, že základ pre toto rozhodnutie tvorí zaplatenie náhrady škody, ktorú žalobcom priznal súd, a nie nariadenie EGO 24. Komisia napriek tomu pre úplnosť dodáva, že žalobcovia si nemôžu odôvodnene nárokovať oprávnené očakávanie, pokiaľ ide o platnosť a nepretržitú existenciu tejto schémy až do 1. apríla 2009. Pokiaľ ide o túto schému, za monitorovanie a schválenie udelenia štátnej pomoci pred pristúpením Rumunska k Únii bola zodpovedná na základe rozhodnutia Asociačnej rady EÚ – Rumunsko č. 4/2000 a rumunského právneho predpisu č. 143/1999 o štátnej pomoci rumunská Rada pre hospodársku súťaž a nie Komisia. V tejto súvislosti Komisia poznamenáva, že nariadenie EGO 24 bolo oznámené rumunskej Rade pre hospodársku súťaž na základe úprav plánovaných v nariadení EGO 75 a že svojim rozhodnutím č. 244/2000 z 15. mája 2000 rumunská Rada pre hospodársku súťaž považuje tieto stimuly za také, ktoré predstavujú nezlučiteľnú štátnu pomoc. Spoločnosť S.C. European Food S.A získala svoje osvedčenie OTI, ktoré ju oprávňovalo k získaniu štátnej pomoci v rámci schémy zriadenej v nariadení EGO 24, ako je vysvetlené v odôvodnení 133, až po schválení tohto rozhodnutia, 1. júna 2000. To však neznamená, že pomoc bola poskytnutá v tento dátum, ako je vysvetlené v odôvodnení 134.

| (159) | Z toho vyplýva, že v čase, keď spoločnosti S.C. European Food S.A bola poskytnutá neoprávnená štátna pomoc stanovená v nariadení EGO 24, čo je v každom prípade po 1. júni 2000, musela si byť táto plne vedomá rozhodnutia rumunskej Rady pre hospodársku súťaž z 15. mája 2000, ktorým sa stimuly v nariadení EGO 24 vyhlasujú za nezlučiteľnú štátnu pomoc. Okrem toho musela byť oboznámená aj s európskou dohodou o pridružení, ktorá nadobudla účinnosť 1. januára 1995 a rumunským právnym predpisom č. 143/1999 o štátnej pomoci, ktoré nadobudlo účinnosť 1. januára 2000, v ktorých sa zakazuje Rumunsku poskytovať štátnu pomoc a právomoc povoliť poskytovanie novej štátnej pomoci sa udeľuje rumunskej Rade pre hospodársku súťaž. V prípade neexistencie tohto povolenia zo strany Rady pre hospodársku súťaž a v súlade s judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie, ktorá sa uplatnila na základe článku 64 európskej dohody o pridružení z roku 1995, článku 1 vykonávacích pravidiel k rozhodnutiu Asociačnej rady EÚ – Rumunsko č. 4/2000 a acquis communautaire, spoločnosť S.C. European Food S.A by nikdy nemohla oprávnene očakávať, že stimuly poskytnuté v nariadení EGO 24 predstavovali zlučiteľnú štátnu pomoc, bez ohľadu na následné opatrenia rumunskej vlády po schválení rozhodnutia č. 244/2000. Samozrejme, to isté odôvodnenie sa vzťahuje na spoločnosti Multipack a Starmill, ktoré získali svoje osvedčenia OTI 17. mája 2002, teda dva roky po schválení rozhodnutia č. 244/2000. Žalobcovia si teda nemôžu ani platne nárokovať oprávnené očakávania, že schéma v nariadení EGO 24 predstavovala oprávnenú štátnu pomoc, čo Komisia na účely súčasného rozhodnutia považuje za irelevantné. |
| --- | --- |

(159)

Z toho vyplýva, že v čase, keď spoločnosti S.C. European Food S.A bola poskytnutá neoprávnená štátna pomoc stanovená v nariadení EGO 24, čo je v každom prípade po 1. júni 2000, musela si byť táto plne vedomá rozhodnutia rumunskej Rady pre hospodársku súťaž z 15. mája 2000, ktorým sa stimuly v nariadení EGO 24 vyhlasujú za nezlučiteľnú štátnu pomoc. Okrem toho musela byť oboznámená aj s európskou dohodou o pridružení, ktorá nadobudla účinnosť 1. januára 1995 a rumunským právnym predpisom č. 143/1999 o štátnej pomoci, ktoré nadobudlo účinnosť 1. januára 2000, v ktorých sa zakazuje Rumunsku poskytovať štátnu pomoc a právomoc povoliť poskytovanie novej štátnej pomoci sa udeľuje rumunskej Rade pre hospodársku súťaž. V prípade neexistencie tohto povolenia zo strany Rady pre hospodársku súťaž a v súlade s judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie, ktorá sa uplatnila na základe článku 64 európskej dohody o pridružení z roku 1995, článku 1 vykonávacích pravidiel k rozhodnutiu Asociačnej rady EÚ – Rumunsko č. 4/2000 a acquis communautaire, spoločnosť S.C. European Food S.A by nikdy nemohla oprávnene očakávať, že stimuly poskytnuté v nariadení EGO 24 predstavovali zlučiteľnú štátnu pomoc, bez ohľadu na následné opatrenia rumunskej vlády po schválení rozhodnutia č. 244/2000. Samozrejme, to isté odôvodnenie sa vzťahuje na spoločnosti Multipack a Starmill, ktoré získali svoje osvedčenia OTI 17. mája 2002, teda dva roky po schválení rozhodnutia č. 244/2000. Žalobcovia si teda nemôžu ani platne nárokovať oprávnené očakávania, že schéma v nariadení EGO 24 predstavovala oprávnenú štátnu pomoc, čo Komisia na účely súčasného rozhodnutia považuje za irelevantné.

| (160) | Každé zaplatenie náhrady škody, ktorú priznal súd žalobcom, musí preto Rumunsko vymáhať, pretože toto zaplatenie predstavuje neoprávnenú a nezlučiteľnú štátnu pomoc. Keďže títo piati žalobcovia spolu s ostatnými relevantnými spoločnosťami v rámci skupiny EFDG predstavujú jednu hospodársku jednotku (pozri odôvodnenie 91), títo piati žalobcovia a ostatné relevantné spoločnosti v rámci skupiny EFDG sú spoločne zodpovedné za vrátenie štátnej pomoci, ktorú jednému z nich poskytlo Rumunsko. Podľa článku 14 ods. 2 nariadenia (ES) č. 659/1999 musí pomoc, ktorá sa má vymáhať podľa rozhodnutia o vymáhaní, zahŕňať úrok s príslušnou sadzbou stanovenou Komisiou. Úrok je splatný od dátumu, kedy bola neoprávnená pomoc dostupná príjemcovi, až do dátumu jej vymoženia. V článku 14 ods. 3 nariadenia (ES) č. 659/1999 sa stanovuje, že vymáhanie sa bude realizovať bez meškania a v súlade s postupmi podľa vnútroštátneho práva daného členského štátu za predpokladu, že umožnia okamžité a účinné vykonanie rozhodnutia Komisie. Na tento účel a v prípade konania na vnútroštátnych súdoch dané členské štáty podniknú všetky potrebné kroky, ktoré sú k dispozícii v ich príslušných právnych systémoch, vrátane predbežných opatrení, bez vplyvu na právo Únie. |
| --- | --- |

(160)

Každé zaplatenie náhrady škody, ktorú priznal súd žalobcom, musí preto Rumunsko vymáhať, pretože toto zaplatenie predstavuje neoprávnenú a nezlučiteľnú štátnu pomoc. Keďže títo piati žalobcovia spolu s ostatnými relevantnými spoločnosťami v rámci skupiny EFDG predstavujú jednu hospodársku jednotku (pozri odôvodnenie 91), títo piati žalobcovia a ostatné relevantné spoločnosti v rámci skupiny EFDG sú spoločne zodpovedné za vrátenie štátnej pomoci, ktorú jednému z nich poskytlo Rumunsko. Podľa článku 14 ods. 2 nariadenia (ES) č. 659/1999 musí pomoc, ktorá sa má vymáhať podľa rozhodnutia o vymáhaní, zahŕňať úrok s príslušnou sadzbou stanovenou Komisiou. Úrok je splatný od dátumu, kedy bola neoprávnená pomoc dostupná príjemcovi, až do dátumu jej vymoženia. V článku 14 ods. 3 nariadenia (ES) č. 659/1999 sa stanovuje, že vymáhanie sa bude realizovať bez meškania a v súlade s postupmi podľa vnútroštátneho práva daného členského štátu za predpokladu, že umožnia okamžité a účinné vykonanie rozhodnutia Komisie. Na tento účel a v prípade konania na vnútroštátnych súdoch dané členské štáty podniknú všetky potrebné kroky, ktoré sú k dispozícii v ich príslušných právnych systémoch, vrátane predbežných opatrení, bez vplyvu na právo Únie.

| (161) | Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že Rumunsko už započítalo sumu vo výške 337 492 864 RON (cca 76 miliónov EUR (97)) voči daňovým dlhom, ktoré dlhoval jeden zo žalobcov, spoločnosť S.C. European Food S.A. Komisia ďalej poznamenáva, že 5. januára 2015 súdom vymenovaný exekútor zabavil 36 484 232 RON (cca. 8,1 milióna EUR (98)) rumunskému ministerstvu financií a následne v rovnakých častiach previedol trom z piatich žalobcov 34 004 232 RON (cca 7,56 milióna EUR) a zvyšnú sumu si ponechal ako náhradu exekučných nákladov. Súdom vymenovaný exekútor zabavil z bankových účtov ministerstva financií v období od 5. februára do 25. februára 2015 ďalšiu sumu vo výške 9 197 482 RON (cca 2 milióny EUR) (99). Okrem toho Komisia berie na vedomie skutočnosť, že rumunské orgány dobrovoľne previedli sumu vo výške 472 788 675 RON (cca 106,5 milióna EUR (100)) (vrátane nákladov súdom vymenovaného exekútora vo výške 6 028 608 RON) na zablokovaný účet v mene piatich žalobcov. Tieto sumy, ako aj všetky ďalšie platby žalobcom pri plnení rozsudku, ktoré sa uskutočnili alebo sa uskutočnia, musí Rumunsko vymáhať. Komisia preto |
| --- | --- |

(161)

Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že Rumunsko už započítalo sumu vo výške 337 492 864 RON (cca 76 miliónov EUR (97)) voči daňovým dlhom, ktoré dlhoval jeden zo žalobcov, spoločnosť S.C. European Food S.A. Komisia ďalej poznamenáva, že 5. januára 2015 súdom vymenovaný exekútor zabavil 36 484 232 RON (cca. 8,1 milióna EUR (98)) rumunskému ministerstvu financií a následne v rovnakých častiach previedol trom z piatich žalobcov 34 004 232 RON (cca 7,56 milióna EUR) a zvyšnú sumu si ponechal ako náhradu exekučných nákladov. Súdom vymenovaný exekútor zabavil z bankových účtov ministerstva financií v období od 5. februára do 25. februára 2015 ďalšiu sumu vo výške 9 197 482 RON (cca 2 milióny EUR) (99). Okrem toho Komisia berie na vedomie skutočnosť, že rumunské orgány dobrovoľne previedli sumu vo výške 472 788 675 RON (cca 106,5 milióna EUR (100)) (vrátane nákladov súdom vymenovaného exekútora vo výške 6 028 608 RON) na zablokovaný účet v mene piatich žalobcov. Tieto sumy, ako aj všetky ďalšie platby žalobcom pri plnení rozsudku, ktoré sa uskutočnili alebo sa uskutočnia, musí Rumunsko vymáhať. Komisia preto

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

1. Zaplatenie náhrady škody, ktorú priznal rozhodcovský súd zriadený pod záštitou Medzinárodného centra pre riešenie investičných sporov (ICSID) v rozsudku z 11. decembra 2013 vo veci č. ARB/05/20 Micula a.o./Rumunsko
   (101), jednej hospodárskej jednotke, ktorú tvoria Viorel Micula, Ioan Micula, S.C. European Food S.A., S.C. Starmill S.R.L., S.C. Multipack, European Drinks S.A., Rieni Drinks S.A., Scandic Distilleries S.A., Transilvania General Import-Export S.R.L. a West Leasing S.R.L, predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, ktorá je nezlučiteľná z vnútorným trhom.

Článok 2

1.   Rumunsko nevyplatí žiadnu nezlučiteľnú pomoc uvedenú v článku 1 a vymôže každú nezlučiteľnú pomoc uvedenú v článku 1, ktorá už bola vyplatená ktorémukoľvek zo subjektov, ktoré sa pokladajú za jednu hospodársku jednotku využívajúcu túto pomoc, na základe čiastočného vykonania alebo výkonu rozhodcovského rozsudku z 11. decembra 2013, ako aj každú pomoc vyplatenú ktorémukoľvek zo subjektov, ktoré sa pokladajú za jednu hospodársku jednotku využívajúcu túto pomoc, na základe ďalšieho vykonania rozhodcovského rozsudku z 11. decembra 2013, o ktorej Komisia nebola informovaná, alebo ktorá sa vyplatila po dátume tohto rozhodnutia.

2.   Viorel Micula, Ioan Micula, S.C. European Food S.A., S.C. Starmill S.R.L., S.C. Multipack, European Drinks S.A., Rieni Drinks S.A., Scandic Distilleries S.A., Transilvania General Import-Export S.R.L. a West Leasing S.R.L sú spoločne zodpovední za vrátenie štátnej pomoci, ktorá bola ktorémukoľvek z týchto subjektov poskytnutá.

3.   Sumy, ktoré sú predmetom vymáhania, sú sumy vyplývajúce z vykonania alebo výkonu rozsudku z 11. decembra 2013 (istina a úrok).

4.   Sumy, ktoré sú predmetom vymáhania, sa úročia od dátumu, keď ich príjemca dostal k dispozícii, až do ich skutočného vrátenia.

5.   Rumunsko uvedie presné dátumy, kedy príslušní príjemcovia dostali k dispozícii pomoc, ktorú poskytol štát.

6.   Úrok sa vypočíta ako zložený úrok v súlade s kapitolou V nariadenia (ES) č. 794/2004 (102).

7.   Rumunsko zaistí, že s účinnosťou od dátumu prijatia tohto rozhodnutia nevykoná žiadne ďalšie platby pomoci uvedené v článku 1.

Článok 3

1.   Vrátenie pomoci uvedenej v článku 1 je bezodkladné a účinné.

2.   Rumunsko zaistí, že toto rozhodnutie vykoná do štyroch mesiacov odo dňa oznámenia tohto rozhodnutia.

Článok 4

1.   Rumunsko predloží do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia nasledujúce informácie:

| a) | celkovú sumu pomoci, ktorú získal každý subjekt uvedený v článku 1 tohto rozhodnutia; |
| --- | --- |

a)

celkovú sumu pomoci, ktorú získal každý subjekt uvedený v článku 1 tohto rozhodnutia;

| b) | podrobný opis už prijatých alebo plánovaných opatrení na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím; |
| --- | --- |

b)

podrobný opis už prijatých alebo plánovaných opatrení na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím;

| c) | dokumenty, ktoré dokazujú, že príjemcovi bolo nariadené vrátiť pomoc. |
| --- | --- |

c)

dokumenty, ktoré dokazujú, že príjemcovi bolo nariadené vrátiť pomoc.

2.   Rumunsko bude informovať Komisiu o pokroku dosiahnutom v súvislosti s vnútroštátnymi opatreniami, ktoré sa prijali na vykonanie tohto rozhodnutia, až do úplného vrátenia pomoci uvedenej v článku 1. Na požiadanie Komisie bezodkladne poskytne informácie o opatreniach, ktoré sa už prijali a ktoré sa plánujú prijať na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím. Takisto poskytne podrobné informácie o sumách pomoci a úrokov, ktoré príjemcovia už vrátili.

Článok 5

Toto rozhodnutie je určené Rumunsku.

V Bruseli 30. marca 2015

Za Komisiu

Margrethe VESTAGER

členka Komisie

---

(1)  S účinnosťou od 1. decembra 2009 sa články 87 a 88 Zmluvy o ES stali článkami 107 a 108 zmluvy. Obe skupiny článkov sú v podstate totožné. Na účely tohto rozhodnutia sa pod odkazmi na články 107 a 108 zmluvy v prípade potreby rozumejú odkazy na články 87 a 88 Zmluvy o ES. V zmluve sa takisto zavádzajú zmeny v terminológii, ako napríklad pojem „Spoločenstvo“ sa nahrádza pojmom „Únia“ a „spoločný trh“ pojmom „vnútorný trh“. V tomto rozhodnutí sa bude používať terminológia zmluvy.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 393, 7.11.2014, s. 27.

2

(3)  Vec ICSID č. ARB/05/20, Ioan Micula, Viorel Micula, SC European Food SA, SC Starmill SRI, SC Multipack SRL/Rumunsko, konečný rozsudok z 11. decembra 2013.

3

(4)  Referenčný výmenný kurz Európskej centrálnej banky z 11. decembra 2013: 1 EUR = 4,45 RON.

4

(5)  Bilaterálna investičná zmluva nadobudla účinnosť 1. apríla 2003.

5

(6)  Pozri poznámku pod čiarou č. 4.

6

(7)  Referenčný výmenný kurz Európskej centrálnej banky 15. januára 2014: 1 EUR = 4,52 RON.

7

(8)  Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1).

8

(9)  Pozri odôvodnenie 3.

9

(10)  Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

10

(11)  Na zablokovaný účet bola prevedená ďalšia suma vo výške 6 028 608 RON ako náhrada exekučných nákladov.

11

(12)  Ú. v. ES L 357, 31.12.1994, s. 2.

12

(13)  Pozri tiež článok 2 vykonávacích predpisov k rozhodnutiu Asociačnej rady EÚ – Rumunsko č. 4/2000 z 10. apríla 2001 o prijatí vykonávacích predpisov na účely uplatňovania ustanovení týkajúcich sa štátnej pomoci uvedených v článku 64 ods. 1 bode iii) a ods. 2 v súlade s článkom 64 ods. 3 európskej dohody o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Rumunskom na strane druhej, a v článku 9 ods. 1 bode iii) a ods. 2 protokolu 2 o výrobkoch Európskeho spoločenstva uhlia a ocele k tejto dohode (Ú. v. ES L 138, 22.5.2001, s. 16).

13

(14)  Monitorul Oficial, prvá časť, č. 73 z 12. apríla 1993.

14

(15)  Rada pre hospodársku súťaž bola a je nezávislým administratívnym orgánom v oblasti právnych predpisov hospodárskej súťaže a právnych predpisov štátnej pomoci, ktorý má regulačné a vyšetrovacie právomoci podobné Európskej komisii v oblasti právnych predpisov hospodárskej súťaže a právnych predpisov štátnej pomoci.

15

(16)  Úrad pre hospodársku súťaž bol špecializovaným orgánom podriadeným vláde. Medzi hlavné povinnosti Úradu patrilo: i) vykonávanie vyšetrovaní a preskúmavanie účinného presadzovania právnych ustanovení a rozhodnutí Rady pre hospodársku súťaž; ii) dohliadanie nad určovaním cien zo strany verejných subjektov a verejných spoločností; a iii) zaistenie transparentnosti štátnej pomoci a monitorovanie a podávanie správ o výdavkoch v oblasti štátnej pomoci.

16

(17)  Asociačná rada EÚ – Rumunsko na základe článku 1 vykonávacích pravidiel k rozhodnutiu č. 4/2000 vymenovala Radu pre hospodársku súťaž a Úrad pre hospodársku súťaž za rumunské subjekty zodpovedné za preskúmavanie a posudzovanie zlučiteľnosti štátnej pomoci s európskou dohodou o pridružení z roku 1995.

17

(18)  Civilné rozhodnutie č. 26; pozri rozsudok, bod 219.

18

(19)  Pozri rozsudok, bod 224.

19

(20)  Spoločné stanovisko Európskej únie z 21. novembra 2001, CONF-RO 43/01, s. 4. Komisia počas prístupového procesu žiadajúceho štátu pravidelne navrhuje a Rada prijme takzvané spoločné stanoviská, v ktorých sa hodnotí pokrok kandidátskej krajiny smerom k dodržiavaniu prístupových kritérií.

20

(21)  Odôvodňovacia sprievodná správa k nariadeniu EGO 94/2004, 26. augusta 2004, s. 12 – 13.

21

(22)  Článok 9 ods. 1 bilaterálnej investičnej zmluvy.

22

(23)  Rozsudok, bod 725.

23

(24)  Rozsudok, bod 827.

24

(25)  Rozsudok, bod 827.

25

(26)  Rozsudok, bod 872.

26

(27)  Rozsudok, bod 875 a nasl.

27

nasl.

(28)  Táto suma sa vypočítala za dovozy vykonané počas obdobia od 22. februára 2005 a 31. marca 2009.

28

(29)  Pozri poznámku pod čiarou č. 28.

29

(30)  Žalobcovia požiadali o náhradu škody za zvýšené náklady na PET. Tieto nároky však súd odmietol na základe toho, že v súvislosti s dovozom PET žalobcovia v skutočnosti nikdy nevyužívali nástroj týkajúci sa surovín.

30

(31)  Táto suma sa vypočítala na základe ciel účtovaných za dovezený cukor, a ktorým by sa predišlo, ak by mal žalobca príležitosť tvoriť zásoby cukru pred plánovaným uplynutím platnosti nariadenia EGO (t. j. 1. apríla 2009). Referenčná hodnota vychádza zo zásob v roku 2004/2005.

31

(32)  Ušlý zisk je vypočítaný za obdobie 2004 – 2008 v prípade ušlých trhových podielov nealkoholických nápojov a iných výrobkov, ktoré obsahovali cukor. Tvrdenie spočíva v tom, že náklady sa po zrušení stimulov v nariadení EGO zvýšili, čo viedlo k vyšším cenám a teda k nižším trhovým podielom.

32

(33)  Vec č. 3456/3/2014, súd v Bukurešti.

33

(34)  Nariadenie vydané súdom v Bukurešti vo veci č. 9261/3/2014, oddiel IV Obč.

34

(35)  Vec č. 15755/3/2014, súd v Bukurešti, sekcia III Obč.

35

(36)  Vec č. 15755/3/2014/a1, odvolací súd v Bukurešti, sekcia IV Obč.

36

(37)  Pozri poznámku pod čiarou č. 36.

37

(38)  Referenčný výmenný kurz Európskej centrálnej banky 5. januára 2015: 1 EUR = 4,49 RON.

38

(39)  Pozri poznámku pod čiarou č. 38.

39

(40)  Referenčný výmenný kurz Európskej centrálnej banky 9. marca 2015: 1 EUR = 4,44 RON.

40

(41)  Vec č.1-14-cv-600 Viorel Micula/Rumunská vláda v United States District Court for the District of Columbia – Návrh na potvrdenie rozsudku ICSID a vydanie rozsudku.

41

(42)  Pozri poznámku pod čiarou č. 7.

42

(43)  Pozri poznámku pod čiarou č. 38.

43

(44)  Pozri poznámku pod čiarou č. 40.

44

(45)  Pozri rozhodnutie o začatí konania, odôvodnenie 39.

45

(46)  Vec 61/79 Amministrazione delle finanze dello Stato/Denkavit italiana, EU:C:1980:100.

46

(47)  Rozhodnutie Komisie 2008/408/ES z 20. novembra 2007 o štátnej pomoci C 36/A/06 (ex NN 38/06), ktorú Taliansko poskytlo spoločnostiam ThyssenKrupp, Cementir a Nuove Terni Industrie Chimiche (Ú. v. EÚ L 144, 4.6.2008, s. 37).

47

(48)  Odkaz na vec T-68/03 Olympiaki Aeroporia Ypiresies, EU:T:2007:253, bod 42.

48

(49)  Vec C-487/06 P British Aggregates/Komisia, EU:C:2008:757, body 85 a 89 a citovaná judikatúra, a vec C-279/08 P Komisia/Holandsko (NOx), EU:C:2011:551, bod 51.

49

(50)  Spojené veci C-180/98 až C-184/98 Pavlov a i., EU:C:2000:428, bod 74.

50

(51)  Vec C-170/83 Hydrotherm, EU:C:1984:271, bod 11. Pozri aj Vec T-137/02 Pollmeier Malchow/Komisia, EU:T:2004:304, bod 50.

51

(52)  Vec C-480/09 P Acea Electrabel Produzione SpA/Komisia, EU:C:2010:787 body 47 až 55; Vec C-222/04 Cassa di Risparmio di Firenze SpA a i., EU:C:2006:8, body 112.

52

(53)  Pozri rozsudok, body 935 – 936 a 943.

53

(54)  Vec C-170/83 Hydrotherm, EU:C:1984:271, bod 10.

54

(55)  Vec C-222/04 Cassa di Risparmio di Firenze SpA a i., EU:C:2006:8, bod 112.

55

(56)  Vec C-222/04 Cassa di Risparmio di Firenze SpA a i., EU:C:2006:8, bod 114.

56

(57)  Pozri odôvodnenia 87 a 88.

57

(58)  Vec C-39/94 SFEI a i., EU:C:1996:285, bod 60; vec C-342/96 Španielsko/Komisia, EU:C:1999:210, bod 41.

58

(59)  Rozsudok, bod 917.

59

(60)  Rozsudok, bod 928.

60

(61)  Rozsudok, bod 953.

61

(62)  Pozri odôvodnenie 27 opisu splatných súm v rozhodcovskom rozsudku.

62

(63)  Rozsudok, bod 928.

63

(64)  Rozsudok, bod 872.

64

(65)  Súd dospel k záveru, že zrušením stimulov v nariadení EGO 24 sa porušili oprávnené očakávania žalobcov ešte skôr, ako zohľadnil primeranosť alebo transparentnosť opatrení Rumunska (rozsudok, body 725, 726; primeranosť a transparentnosť boli zohľadnené len v bode 727 a nasl. a v bode 837 a nasl.). Neexistuje teda žiadny základ domnievať sa, ako tvrdia žalobcovia, že zistenie súdu týkajúce sa porušenia bilaterálnej investičnej zmluvy bolo podmienené neprimeranosťou zachovávania povinností investorov v nariadení EGO 24 alebo nedostatočnou transparentnosťou opatrení Rumunska.

65

(66)  Rozsudok, body 953, 961, 971, 984, 1 016, 1 020, 1 136.

66

(67)  Spojené veci 106/87 až 120/87 Asteris, EU:C:1988:457.

67

(68)  Spojené veci 106/87 až 120/87 Asteris, EU:C:1988:457, bod 23.

68

(69)  Pozri rozhodnutie Komisie zo 16. júna 2004 o holandskej pomoci v prospech Akzo-Nobel s cieľom minimalizovať prepravu chlóru (Vec N 304/2003), súhrnné oznámenie v Ú. v. EU C 81, 2.4.2005, s. 4; pozri aj rozhodnutie Komisie z 20. decembra 2006 o holandskej pomoci pre premiestnenie spoločnosti na demontáž automobilov Steenbergen (Vec N 575/05), súhrnné oznámenie v Ú. v. EU C 80, 13.4.2007, s. 1.

69

(70)  Komisia by z rovnakých dôvodov považovala za neplatné aj bilaterálne investičné zmluvy v rámci EÚ v základe rozhodcovského konania uvedeného v poznámke pod čiarou č. 53 žiadosti.

70

(71)  Pozri odpoveď komisára De Guchta na parlamentnú otázku na ústne zodpovedanie O-000043/2013/rev.1, v ktorej uviedol: „Komisia súhlasí s tým, že bilaterálne a investičné zmluvy (BIT) medzi členskými štátmi EÚ nie sú v súlade s právom EÚ“, rozprava na zasadnutí z 22. mája 2013. Ďalej pozri pracovný dokument útvarov Komisie z 3. februára 2012 o pohybe kapitálu a investíciách v EÚ – dokument útvarov Komisie o monitorovaní trhu, SWD(2012)6 final, strana 13. Pozri aj pracovný dokument útvarov Komisie z 15. apríla 2013 o voľnom pohybe kapitálu v EÚ, SWD(2013)146 final, strany 11 a 14; pracovný dokument útvarov Komisie z 18. marca 2014 o voľnom pohybe kapitálu v EÚ, SWD(2014)115 final, s. 12; a Európska komisia, Monitorovacie činnosti a analýza, bilaterálne investičné zmluvy medzi členskými štátmi EÚ (bilaterálne investičné zmluvy v rámci EÚ) 2012; dostupné na lokalite: http://ec.europa.eu/internal_market/capital/analysis/monitoring_activities_and_analysis/index_en.htm.

71

(72)  Stanovisko z 28. apríla 2005 v spojených veciach C-346/03 a C-529/03 Atzori, ECLI:EU:C:2005:256, bod 198.

72

(73)  Vec T-384/08 Elliniki Nafpigokataskevastiki AE Chartofylakeiou/Komisia, EU:T:2011:650, a vec T-565/08 Corsica Ferries/Komisia, EU:T:2012:415, body 23, 114 a 120 až 131. Pozri aj analogicky vec C-111/10 Komisia/Rada, EU:C:2013:785, bod 44.

73

(74)  Vec C-119/05 Lucchini, EU:C:2007:434, bod 59.

74

(75)  Vec C-280/00 Altmark Trans, EU:C:2003:415, bod 84.

75

(76)  Vec T-351/02 Deutsche Bahn AG/Komisia, EU:T:2006:104, bod 101.

76

(77)  Vec 730/79 Phillip Morris, EU:C:1980:209, bod 11. Spojené veci T-298/97, T-312/97 atď. Alzetta, EU:T:2000:151, bod 80.

77

(78)  Vec T-288/97 Friulia Venezia Giulia, EU:T:2001:115, bod 41.

78

(79)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1219/2012 z 12. decembra 2012, ktorým sa ustanovujú prechodné opatrenia pre bilaterálne investičné dohody medzi členskými štátmi a tretími krajinami (Ú. v. EÚ L 351, 20.12.2012, s. 40).

79

(80)  Článok 3 ods. 1 písm. e) zmluvy.

80

(81)  Vec C-129/12 Magdeburger Mühlenwerke, EU:C:2013:200, bod 40.

81

(82)  Preklad pôvodného ustanovenia, ktorým sa stanovuje nástroj týkajúci sa surovín (ktorý predstavuje investičný stimul, zrušením ktorého vznikli škody priznané žalobcom v rozsudku) do anglického jazyka je uvedený v bode 148 rozsudku. Podľa tohto prekladu sa v článku 6 ods. 1 písm. b) stanovuje, že „Privately held companies, Romanian legal entities, as well as small or family business, authorised pursuant to the Decree-Law no. 54/1990 concerning the organisation and operation of free initiative-based economic activities that are headquartered and conduct business within the disadvantaged region, will be granted the following advantages for their new investments in the these regions: [...] refunds of customs duties on raw materials, spare parts and/or components necessary of achieving the investor’s own production in that region. The refunds will be made based on the approval by the regional development agencies of the companies‘ production sales documents. The funds necessary for the refund of the customs duties will be provided to the Agency for Regional Development from the Regional development Fund. In case of unprivileged regions belonging to two or more administrative-territorial units, the funds necessary for the refund of the customs duties will be provided by the National Agency for Regional Development from the National Development Fund [the „Raw Materials Incentive“ or „Raw Materials Facility“].

82

Raw Materials Incentive

Raw Materials Facility

(83)  Tri kategórie existujúcej pomoci uvedenej v zákone o pristúpení k Únii sú:

83

| — | opatrenia pomoci uvedené do účinnosti pred 10. decembrom 1994, |
| --- | --- |

—

opatrenia pomoci uvedené do účinnosti pred 10. decembrom 1994,

| — | opatrenia pomoci uvedené v dodatku k tejto prílohe, |
| --- | --- |

—

opatrenia pomoci uvedené v dodatku k tejto prílohe,

| — | opatrenia pomoci, ktoré pred dátumom pristúpenia posudzoval orgán monitorovania štátnej pomoci nového členského štátu a zistil, že sú zlučiteľné s acquis a v súvislosti s ktorými Komisia nevzniesla námietku z dôvodu závažných pochybností týkajúcich sa zlučiteľnosti opatrenia so spoločným trhom podľa postupu stanoveného v ods. 2 |
| --- | --- |

—

opatrenia pomoci, ktoré pred dátumom pristúpenia posudzoval orgán monitorovania štátnej pomoci nového členského štátu a zistil, že sú zlučiteľné s acquis a v súvislosti s ktorými Komisia nevzniesla námietku z dôvodu závažných pochybností týkajúcich sa zlučiteľnosti opatrenia so spoločným trhom podľa postupu stanoveného v ods. 2

acquis

Žiadna z týchto troch kategórií nezahŕňa akékoľvek rozhodnutie vykonať rozsudok. Aj keby sa konštatovalo, že vykonanie rozsudku je len obnovením práv žalobcov podľa nariadenia EGO 24, ako keby príslušné stimuly v tomto nariadení neboli zrušené pred ich plánovaným uplynutím platnosti, toto retroaktívne obnovenie by sa od pristúpenia Rumunska k Únii aj naďalej muselo považovať za „novú pomoc“.

(84)  Pozri aj spojené veci T-80/06 a T-182/09 Budapesti Erömü, EU:T:2012:65, bod 54.

84

(85)  Vec T-68/03 Olympiaki Aeroporia Ypiresies AE/Komisia, EU:T:2007:253, bod 34.

85

(86)  Vec C-225/91 Matra/Komisia, EU:C:1993:239, bod 41.

86

(87)  Usmernenia pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 (Ú. v. EÚ C 54, 4.3.2006, s. 13).

87

(88)  Usmernenia RAG 2007, bod 76.

88

(89)  Rozhodnutie Komisie N 2/07, súhrnné oznámenie v Ú. v. EÚ C 73, 30.3.2007, s. 15.

89

(90)  Rozhodnutie Komisie SA 38364, súhrnné oznámenie v Ú. v. EÚ C 233, 18.7.2014, s. 1.

90

(91)  Vec C-70/72 Komisia/Nemecko, EU:C:1973:87, bod 13.

91

(92)  Spojené veci C-278/92, C-279/92 a C-280/92 Španielsko/Komisia, EU:C:1994:325, bod 75.

92

(93)  Vec C-75/97 Belgicko/Komisia, EU:C:1999:311, bod 64 – 65.

93

(94)  Vec C-148/04 Unicredito Italiano, EU:C:2005:774, body 104 až 111.

94

(95)  Rozsudok vo veci C-217/06 Komisia/Taliansko, EU:C:2007:580, bod 23 a citovaná judikatúra.

95

(96)  Vec C-5/89 Komisia/Nemecko, EU:C:1990:320, bod 14.

96

(97)  Pozri poznámku pod čiarou č. 7.

97

(98)  Pozri poznámku pod čiarou č. 38.

98

(99)  Pozri poznámku pod čiarou č. 38.

99

(100)  Pozri poznámku pod čiarou č. 40.

100

(101)  Vec ICSID č. ARB/05/20, Ioan Micula, Viorel Micula, SC European Food SA, SC Starmill SRI, SC Multipack SRL/Rumunsko, konečný rozsudok z 11. decembra 2013.

101

Ioan Micula, Viorel Micula, SC European Food SA, SC Starmill SRI, SC Multipack SRL/Rumunsko

(102)  Nariadenie Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999, ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1).

102

---