# Službeni list L 244/2015

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 244 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Svezak 58.19 rujna 2015. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 244

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Svezak 58.19 rujna 2015.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1555 оd 28. svibnja 2015. o dopuni Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda za objavu informacija u vezi s usklađenosti institucija sa zahtjevom za protuciklički zaštitni sloj kapitala u skladu s člankom 440. (
  1
  ) | 1 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1556 оd 11. lipnja 2015. o dopuni Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda za prijelazni tretman izloženosti po vlasničkim ulaganjima u skladu s IRB pristupom (
  1
  ) | 9 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1557 оd 13. srpnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 543/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici usjeva (
  1
  ) | 11 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1558 оd 22. srpnja 2015. o dopuni Uredbe (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća uspostavljanjem tablice pokazatelja za primjenu jamstva EU-a | 20 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1559 оd 18. rujna 2015. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo) podrijetlom iz Indije | 25 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1560 оd 18. rujna 2015. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 45 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1561 оd 18. rujna 2015. o određivanju količina koje je potrebno dodati količini utvrđenoj za podrazdoblje od 1. siječnja do 31. ožujka 2016. u okviru carinske kvote koja je Uredbom (EZ) br. 536/2007 otvorena za meso peradi podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država | 47 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1562 оd 18. rujna 2015. o određivanju količina koje je potrebno dodati količini utvrđenoj za podrazdoblje od 1. siječnja do 31. ožujka 2016. u okviru carinskih kvota koje su Uredbom (EZ) br. 539/2007 otvorene u sektoru jaja i za albumin iz jaja | 49 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1563 оd 18. rujna 2015. o utvrđivanju koeficijenta dodjele koji se primjenjuje na količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole podnesenima od 1. do 7. rujna 2015. u okviru carinskih kvota koje su Provedbenom uredbom (EU) br. 413/2014 otvorene za meso peradi podrijetlom iz Ukrajine | 51 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1564 оd 18. rujna 2015. o određivanju količina koje je potrebno dodati količini utvrđenoj za podrazdoblje od 1. siječnja do 31. ožujka 2016. u okviru carinskih kvota koje su Uredbom (EZ) br. 442/2009 otvorene u sektoru svinjskog mesa | 53 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2015/1565 od 14. rujna 2015. o odobrenju, u ime Europske unije, Izjave o odobrenju ribolovnih mogućnosti u vodama EU-a ribarskim plovilima koja plove pod zastavom Bolivarske Republike Venezuele u isključivom gospodarskom pojasu uz obalu Francuske Gvajane | 55 |
| | * | Odluka (EU, Euratom) 2015/1566 predstavnika vlada država članica od 16. rujna 2015. o imenovanju četiriju sudaca i jednog nezavisnog odvjetnika Suda | 58 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1555 оd 28. svibnja 2015. o dopuni Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda za objavu informacija u vezi s usklađenosti institucija sa zahtjevom za protuciklički zaštitni sloj kapitala u skladu s člankom 440. (
  1
  )

1

1

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1556 оd 11. lipnja 2015. o dopuni Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda za prijelazni tretman izloženosti po vlasničkim ulaganjima u skladu s IRB pristupom (
  1
  )

1

9

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1557 оd 13. srpnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 543/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici usjeva (
  1
  )

1

11

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1558 оd 22. srpnja 2015. o dopuni Uredbe (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća uspostavljanjem tablice pokazatelja za primjenu jamstva EU-a

20

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1559 оd 18. rujna 2015. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo) podrijetlom iz Indije

25

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1560 оd 18. rujna 2015. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

45

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1561 оd 18. rujna 2015. o određivanju količina koje je potrebno dodati količini utvrđenoj za podrazdoblje od 1. siječnja do 31. ožujka 2016. u okviru carinske kvote koja je Uredbom (EZ) br. 536/2007 otvorena za meso peradi podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država

47

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1562 оd 18. rujna 2015. o određivanju količina koje je potrebno dodati količini utvrđenoj za podrazdoblje od 1. siječnja do 31. ožujka 2016. u okviru carinskih kvota koje su Uredbom (EZ) br. 539/2007 otvorene u sektoru jaja i za albumin iz jaja

49

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1563 оd 18. rujna 2015. o utvrđivanju koeficijenta dodjele koji se primjenjuje na količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole podnesenima od 1. do 7. rujna 2015. u okviru carinskih kvota koje su Provedbenom uredbom (EU) br. 413/2014 otvorene za meso peradi podrijetlom iz Ukrajine

51

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1564 оd 18. rujna 2015. o određivanju količina koje je potrebno dodati količini utvrđenoj za podrazdoblje od 1. siječnja do 31. ožujka 2016. u okviru carinskih kvota koje su Uredbom (EZ) br. 442/2009 otvorene u sektoru svinjskog mesa

53

ODLUKE

*

Odluka Vijeća (EU) 2015/1565 od 14. rujna 2015. o odobrenju, u ime Europske unije, Izjave o odobrenju ribolovnih mogućnosti u vodama EU-a ribarskim plovilima koja plove pod zastavom Bolivarske Republike Venezuele u isključivom gospodarskom pojasu uz obalu Francuske Gvajane

55

*

Odluka (EU, Euratom) 2015/1566 predstavnika vlada država članica od 16. rujna 2015. o imenovanju četiriju sudaca i jednog nezavisnog odvjetnika Suda

58

| | | Ispravci |
| --- | --- | --- |
| | * | Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 518/2014 od 5. ožujka 2014. o izmjeni delegiranih uredbi Komisije (EU) br. 1059/2010, (EU) br. 1060/2010, (EU) br. 1061/2010, (EU) br. 1062/2010, (EU) br. 626/2011, (EU) br. 392/2012, (EU) br. 874/2012, (EU) br. 665/2013, (EU) br. 811/2013 i (EU) br. 812/2013 u pogledu označivanja proizvoda povezanih s energijom na internetu ( SL L 147, 17.5.2014. ) | 60 |
| | * | Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/880 od 4. lipnja 2015. o produženju prijelaznih razdoblja povezanih s kapitalnim zahtjevima za izloženosti prema središnjim drugim ugovornim stranama iz Uredbi (EU) br. 575/2013 i (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća ( SL L 143, 9.6.2015. ) | 60 |

Ispravci

*

Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 518/2014 od 5. ožujka 2014. o izmjeni delegiranih uredbi Komisije (EU) br. 1059/2010, (EU) br. 1060/2010, (EU) br. 1061/2010, (EU) br. 1062/2010, (EU) br. 626/2011, (EU) br. 392/2012, (EU) br. 874/2012, (EU) br. 665/2013, (EU) br. 811/2013 i (EU) br. 812/2013 u pogledu označivanja proizvoda povezanih s energijom na internetu ( SL L 147, 17.5.2014. )

( SL L 147, 17.5.2014. )

60

*

Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/880 od 4. lipnja 2015. o produženju prijelaznih razdoblja povezanih s kapitalnim zahtjevima za izloženosti prema središnjim drugim ugovornim stranama iz Uredbi (EU) br. 575/2013 i (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća ( SL L 143, 9.6.2015. )

( SL L 143, 9.6.2015. )

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 19.9.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 244/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 244/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1555

оd 28. svibnja 2015.

o dopuni Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda za objavu informacija u vezi s usklađenosti institucija sa zahtjevom za protuciklički zaštitni sloj kapitala u skladu s člankom 440.

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (1), a posebno njezin članak 440. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Kako je utvrđeno člankom 130. stavkom 1. Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (2), države članice dužne su zahtijevati od institucija da održavaju protuciklički zaštitni sloj kapitala specifičan za instituciju. |
| --- | --- |

(1)

Kako je utvrđeno člankom 130. stavkom 1. Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (2), države članice dužne su zahtijevati od institucija da održavaju protuciklički zaštitni sloj kapitala specifičan za instituciju.

| (2) | U cilju osiguranja transparentnosti i usporedivosti među institucijama, Uredbom (EU) br. 575/2013 zahtijeva se od institucija da objave ključne elemente za izračun svojeg protucikličkog zaštitnog sloja kapitala, uključujući geografsku distribuciju njihovih relevantnih kreditnih izloženosti i konačnog iznosa njihova protucikličkog zaštitnog sloja kapitala specifičnog za instituciju. |
| --- | --- |

(2)

U cilju osiguranja transparentnosti i usporedivosti među institucijama, Uredbom (EU) br. 575/2013 zahtijeva se od institucija da objave ključne elemente za izračun svojeg protucikličkog zaštitnog sloja kapitala, uključujući geografsku distribuciju njihovih relevantnih kreditnih izloženosti i konačnog iznosa njihova protucikličkog zaštitnog sloja kapitala specifičnog za instituciju.

| (3) | Kako je utvrđeno u članku 130. stavku 1. Direktive 2013/36/EU, protuciklički zaštitni sloja kapitala specifičan za instituciju izračunava se kao umnožak njihova ukupnog iznosa izloženosti u skladu s člankom 92. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 575/2013 i stope protucikličkog zaštitnog sloja specifične za instituciju. |
| --- | --- |

(3)

Kako je utvrđeno u članku 130. stavku 1. Direktive 2013/36/EU, protuciklički zaštitni sloja kapitala specifičan za instituciju izračunava se kao umnožak njihova ukupnog iznosa izloženosti u skladu s člankom 92. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 575/2013 i stope protucikličkog zaštitnog sloja specifične za instituciju.

| (4) | Kako je utvrđeno u članku 140. stavku 1. Direktive 2013/36/EU, stopa protucikličkog zaštitnog sloja kapitala specifična za instituciju sastoji se od ponderiranog prosjeka stopa protucikličkog zaštitnog sloja koje se primjenjuju u državama u kojima se nalaze relevantne kreditne izloženosti institucije. Distribucija relevantnih kreditnih izloženosti po zemljama trebala bi se objaviti u standardnom formatu, u skladu s odredbama iz Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 1152/2014 (3). U cilju ispunjivanja zahtjeva članka 440. stavka 1. točke (a) Uredbe (EU) br. 575/2013 kojim se ne utvrđuje minimalna stopa zaštitnog sloja, geografska distribucija relevantnih kreditnih izloženosti trebala bi se objaviti čak i ako je primjenjiva stopa protucikličkog zaštitnog sloja kapitala zemlje nula. |
| --- | --- |

(4)

Kako je utvrđeno u članku 140. stavku 1. Direktive 2013/36/EU, stopa protucikličkog zaštitnog sloja kapitala specifična za instituciju sastoji se od ponderiranog prosjeka stopa protucikličkog zaštitnog sloja koje se primjenjuju u državama u kojima se nalaze relevantne kreditne izloženosti institucije. Distribucija relevantnih kreditnih izloženosti po zemljama trebala bi se objaviti u standardnom formatu, u skladu s odredbama iz Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 1152/2014 (3). U cilju ispunjivanja zahtjeva članka 440. stavka 1. točke (a) Uredbe (EU) br. 575/2013 kojim se ne utvrđuje minimalna stopa zaštitnog sloja, geografska distribucija relevantnih kreditnih izloženosti trebala bi se objaviti čak i ako je primjenjiva stopa protucikličkog zaštitnog sloja kapitala zemlje nula.

| (5) | Za potrebe izračuna iznosa protucikličkog zaštitnog sloja specifičnog za instituciju, ponderi primijenjeni na stope protucikličkog zaštitnog sloja trebali bi biti razmjerni ukupnim kapitalnim zahtjevima za kreditni rizik koji se odnosi na relevantne kreditne izloženosti u svakoj državi članici i trećoj zemlji u kojoj institucija ima izloženosti. Stoga bi institucije trebale objaviti svoje kapitalne zahtjeve za sve relevantne kreditne izloženosti. |
| --- | --- |

(5)

Za potrebe izračuna iznosa protucikličkog zaštitnog sloja specifičnog za instituciju, ponderi primijenjeni na stope protucikličkog zaštitnog sloja trebali bi biti razmjerni ukupnim kapitalnim zahtjevima za kreditni rizik koji se odnosi na relevantne kreditne izloženosti u svakoj državi članici i trećoj zemlji u kojoj institucija ima izloženosti. Stoga bi institucije trebale objaviti svoje kapitalne zahtjeve za sve relevantne kreditne izloženosti.

| (6) | Kako je utvrđeno člankom 433. Uredbe (EU) br. 575/2013, institucije provode objave u vezi sa zahtjevima protucikličkog zaštitnog sloja najmanje jednom godišnje prema datumu objave financijskih izvješća. Kako u skladu s člankom 136. stavkom 7. Direktive 2013/36/EU stopu protucikličkog zaštitnog sloja kapitala utvrđuju imenovana tijela svaka tri mjeseca, objava informacija o usklađenosti institucija sa zahtjevom za protuciklički zaštitni sloj kapitala specifičan za instituciju trebala bi se odnositi na informacije o stopi protucikličkog zaštitnog sloja kapitala iz posljednjeg dostupnog tromjesečja. Objava informacija u vezi s protucikličkim zaštitnim slojem kapitala trebala bi se temeljiti na stopama protucikličkog zaštitnog sloja koje se primjenjuju u vrijeme izračuna protucikličkog zaštitnog sloja kapitala specifičnog za instituciju na koji se objava odnosi. |
| --- | --- |

(6)

Kako je utvrđeno člankom 433. Uredbe (EU) br. 575/2013, institucije provode objave u vezi sa zahtjevima protucikličkog zaštitnog sloja najmanje jednom godišnje prema datumu objave financijskih izvješća. Kako u skladu s člankom 136. stavkom 7. Direktive 2013/36/EU stopu protucikličkog zaštitnog sloja kapitala utvrđuju imenovana tijela svaka tri mjeseca, objava informacija o usklađenosti institucija sa zahtjevom za protuciklički zaštitni sloj kapitala specifičan za instituciju trebala bi se odnositi na informacije o stopi protucikličkog zaštitnog sloja kapitala iz posljednjeg dostupnog tromjesečja. Objava informacija u vezi s protucikličkim zaštitnim slojem kapitala trebala bi se temeljiti na stopama protucikličkog zaštitnog sloja koje se primjenjuju u vrijeme izračuna protucikličkog zaštitnog sloja kapitala specifičnog za instituciju na koji se objava odnosi.

| (7) | U skladu s člankom 6. stavkom 1., u vezi s člankom 440. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 575/2013, institucije bi trebale objaviti informacije u vezi s protucikličkim zaštitnim slojem kapitala na pojedinačnoj osnovi. Međutim, institucija koja je ili matično društvo ili društvo kći te svaka institucija koja je uključena u konsolidaciju u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) br. 575/2013 ne bi trebala biti dužna ispunjivati zahtjeve za objavu propisane u dijelu osmom te Uredbe na pojedinačnoj osnovi kako se zahtijeva člankom 6. stavkom 3. te Uredbe. Matične institucije iz EU-a i institucije pod kontrolom matičnog financijskog holdinga iz EU-a ili matičnog mješovitog financijskog holdinga iz EU-a trebale bi objaviti tu informaciju na konsolidiranoj osnovi, dok bi značajna društva kćeri matičnih institucija iz EU-a ili matičnog financijskih holdinga ili matičnog mješovitog financijskog holdinga i društva kćeri koja su od materijalnog značaja za njihovo lokalno tržište trebala objavljivati te informacije na pojedinačnoj ili na potkonsolidiranoj osnovi, kako je propisano člankom 13. Uredbe (EU) br. 575/2013. |
| --- | --- |

(7)

U skladu s člankom 6. stavkom 1., u vezi s člankom 440. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 575/2013, institucije bi trebale objaviti informacije u vezi s protucikličkim zaštitnim slojem kapitala na pojedinačnoj osnovi. Međutim, institucija koja je ili matično društvo ili društvo kći te svaka institucija koja je uključena u konsolidaciju u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) br. 575/2013 ne bi trebala biti dužna ispunjivati zahtjeve za objavu propisane u dijelu osmom te Uredbe na pojedinačnoj osnovi kako se zahtijeva člankom 6. stavkom 3. te Uredbe. Matične institucije iz EU-a i institucije pod kontrolom matičnog financijskog holdinga iz EU-a ili matičnog mješovitog financijskog holdinga iz EU-a trebale bi objaviti tu informaciju na konsolidiranoj osnovi, dok bi značajna društva kćeri matičnih institucija iz EU-a ili matičnog financijskih holdinga ili matičnog mješovitog financijskog holdinga i društva kćeri koja su od materijalnog značaja za njihovo lokalno tržište trebala objavljivati te informacije na pojedinačnoj ili na potkonsolidiranoj osnovi, kako je propisano člankom 13. Uredbe (EU) br. 575/2013.

| (8) | Zahtjev za održavanje protucikličkog zaštitnog sloja kapitala specifičnog za instituciju propisan člankom 130. Direktive 2013/36/EU primjenjivat će se i uvoditi od 1. siječnja 2016. ako države članice ne nametnu kraće prijelazno razdoblje u skladu s člankom 160. stavkom 6. te Direktive. Kako bi se osiguralo da institucije imaju dovoljno vremena da se pripreme za objavu informacija, ova bi se Uredba trebala primjenjivati od 1. siječnja 2016. |
| --- | --- |

(8)

Zahtjev za održavanje protucikličkog zaštitnog sloja kapitala specifičnog za instituciju propisan člankom 130. Direktive 2013/36/EU primjenjivat će se i uvoditi od 1. siječnja 2016. ako države članice ne nametnu kraće prijelazno razdoblje u skladu s člankom 160. stavkom 6. te Direktive. Kako bi se osiguralo da institucije imaju dovoljno vremena da se pripreme za objavu informacija, ova bi se Uredba trebala primjenjivati od 1. siječnja 2016.

| (9) | Ova se Uredba temelji na nacrtu regulatornih tehničkih standarda koji je Europskoj komisiji dostavilo Europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo). |
| --- | --- |

(9)

Ova se Uredba temelji na nacrtu regulatornih tehničkih standarda koji je Europskoj komisiji dostavilo Europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo).

| (10) | Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo provelo je otvoreno javno savjetovanje o nacrtu regulatornih tehničkih standarda na kojem se temelji ova Uredba, analiziralo je moguće povezane troškove i koristi te zatražilo očitovanje Interesne skupine za bankarstvo osnovane u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (4), |
| --- | --- |

(10)

Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo provelo je otvoreno javno savjetovanje o nacrtu regulatornih tehničkih standarda na kojem se temelji ova Uredba, analiziralo je moguće povezane troškove i koristi te zatražilo očitovanje Interesne skupine za bankarstvo osnovane u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (4),

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Predmet

U skladu s člankom 440. Uredbe (EU) br. 575/2013 ovom se Uredbom utvrđuju zahtjevi za objavu za institucije u vezi s njihovom usklađenosti sa zahtjevom za protuciklički zaštitni sloj kapitala iz glave VII. poglavlja 4. Direktive 2013/36/EU.

Članak 2.

Objava geografske distribucije kreditnih izloženosti

Geografska distribucija kreditnih izloženosti institucije relevantnih za izračun protucikličkog zaštitnog sloja kapitala iz članka 440. stavka 1. točke (a) Uredbe (EU) br. 575/2013 objavljuje se u standardnom formatu utvrđenom u tablici 1. Priloga I. u skladu s uputama sadržanima u dijelovima I. i II. Priloga II. i s odredbama utvrđenima u Delegiranoj uredbi (EU) br. 1152/2014.

Članak 3.

Objava iznosa protucikličkog zaštitnog sloja kapitala specifičnog za institucije

Iznos protucikličkog zaštitnog sloja kapitala specifičnog za institucije iz članka 440. stavka 1. točke (b) Uredbe (EU) br. 575/2013 objavljuje se u standardnom formatu utvrđenom u tablici 2. Priloga I. u skladu s uputama sadržanim u dijelovima I. i III. Priloga II.

Članak 4.

Stupanje na snagu i primjena

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. siječnja 2016.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 28. svibnja 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 176, 27.6.2013., str. 1.

1

(2)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1152/2014 оd 4. lipnja 2014. o dopuni Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda za utvrđivanje geografskog položaja relevantnih kreditnih izloženosti za izračun stopa protucikličkog zaštitnog sloja kapitala specifičnih za instituciju (SL L 309, 30.10.2014., str. 5.).

3

(4)  Uredba (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), kojom se izmjenjuje Odluka br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage Odluka Komisije 2009/78/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 12.).

4

---

PRILOG I.

STANDARDNI FORMAT ZA OBJAVU INFORMACIJA U VEZI USKLAĐENOSTI INSTITUCIJA SA ZAHTJEVOM ZA PROTUCIKLIČKI ZAŠTITNI SLOJ KAPITALA

Tablica 1.

Geografska distribucija relevantnih kreditnih izloženosti za izračun protucikličkog zaštitnog sloja kapitala

| Redak | | Opće kreditne izloženosti | Izloženost iz knjige trgovanja | Sekuritizacijska izloženost | Kapitalni zahtjevi | Ponderi kapitalnih zahtjeva | Stopa protucikličkog zaštitnog sloja kapitala |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vrijednost izloženosti za standardizirani pristup | Vrijednost izloženosti za IRB | Zbroj dugih i kratkih pozicija iz knjige trgovanja | Vrijednost izloženosti iz knjige trgovanja za interne modele | Vrijednost izloženosti za standardizirani pristup | Vrijednost izloženosti za IRB | od čega: opće kreditne izloženosti | od čega: izloženosti iz knjige trgovanja | od čega: sekuritizacijske izloženosti | Ukupno |
| | | 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 | 080 | 090 | 100 | 110 | 120 |
| 010 | Raščlamba po zemljama | | | | | | | | | | | | |
| | Zemlja:001 | | | | | | | | | | | | |
| | 002 | | | | | | | | | | | | |
| | ... | | | | | | | | | | | | |
| | NNN | | | | | | | | | | | | |
| 020 | | | | | | | | | | | | | |

Redak

Opće kreditne izloženosti

Izloženost iz knjige trgovanja

Sekuritizacijska izloženost

Kapitalni zahtjevi

Ponderi kapitalnih zahtjeva

Stopa protucikličkog zaštitnog sloja kapitala

Vrijednost izloženosti za standardizirani pristup

Vrijednost izloženosti za IRB

Zbroj dugih i kratkih pozicija iz knjige trgovanja

Vrijednost izloženosti iz knjige trgovanja za interne modele

Vrijednost izloženosti za standardizirani pristup

Vrijednost izloženosti za IRB

od čega: opće kreditne izloženosti

od čega: izloženosti iz knjige trgovanja

od čega: sekuritizacijske izloženosti

Ukupno

010

020

030

040

050

060

070

080

090

100

110

120

010

Raščlamba po zemljama

Zemlja:001

002

...

NNN

020

Tablica 2.

Iznos protucikličkog zaštitnog sloja kapitala specifičnog za instituciju

| Redak | | Stupac |
| --- | --- | --- |
| | | 010 |
| 010 | Ukupan iznos izloženosti riziku | |
| 020 | Stopa protucikličkog zaštitnog sloja specifična za instituciju | |
| 030 | Zahtjev za protuciklički zaštitni sloj specifičan za instituciju | |

Redak

Stupac

010

010

Ukupan iznos izloženosti riziku

020

Stopa protucikličkog zaštitnog sloja specifična za instituciju

030

Zahtjev za protuciklički zaštitni sloj specifičan za instituciju

---

PRILOG II.

UPUTE ZA STANDARDNE FORMATE ZA OBJAVU

DIO I.

OPĆE UPUTE

Referentni podaci

| (1) | U polju „Razina primjene” institucije navode razinu primjene koja je osnova za podatke navedene u tablicama 1. i 2. Pri ispunjavanju ovog polja institucije odabiru jedno od sljedećeg, u skladu s člancima 6. i 13. Uredbe (EU) br. 575/2013:






  (a) | na konsolidiranoj osnovi; |
| --- | --- | --- |

(1)

U polju „Razina primjene” institucije navode razinu primjene koja je osnova za podatke navedene u tablicama 1. i 2. Pri ispunjavanju ovog polja institucije odabiru jedno od sljedećeg, u skladu s člancima 6. i 13. Uredbe (EU) br. 575/2013:

(a)

na konsolidiranoj osnovi;

| (b) | na pojedinačnoj osnovi; |
| --- | --- |

(b)

na pojedinačnoj osnovi;

| (c) | na potkonsolidiranoj osnovi. |
| --- | --- |

(c)

na potkonsolidiranoj osnovi.

| (2) | Za objavu na pojedinačnoj osnovi u skladu s dijelom prvim glavom II. Uredbe (EU) br. 575/2013 institucije ispunjavaju tablice 1. i 2. ovih uputa na pojedinačnoj osnovi u skladu s dijelom prvim glavom II. poglavljem 1. Uredbe (EU) br. 575/2013. |
| --- | --- |

(2)

Za objavu na pojedinačnoj osnovi u skladu s dijelom prvim glavom II. Uredbe (EU) br. 575/2013 institucije ispunjavaju tablice 1. i 2. ovih uputa na pojedinačnoj osnovi u skladu s dijelom prvim glavom II. poglavljem 1. Uredbe (EU) br. 575/2013.

| (3) | Za objavu na konsolidiranoj ili potkonsolidiranoj osnovi u skladu s dijelom prvim glavom II. Uredbe (EU) br. 575/2013 institucije ispunjavaju tablice 1. i 2. ovih uputa na konsolidiranoj osnovi u skladu s dijelom prvim glavom II. poglavljem 2. Uredbe (EU) br. 575/2013. |
| --- | --- |

(3)

Za objavu na konsolidiranoj ili potkonsolidiranoj osnovi u skladu s dijelom prvim glavom II. Uredbe (EU) br. 575/2013 institucije ispunjavaju tablice 1. i 2. ovih uputa na konsolidiranoj osnovi u skladu s dijelom prvim glavom II. poglavljem 2. Uredbe (EU) br. 575/2013.

DIO II.

UPUTE ZA STANDARDNI FORMAT 1

Tablica 1.

Geografska distribucija relevantnih kreditnih izloženosti za izračun protucikličkog zaštitnog sloja kapitala

Područje primjene tablice 1. ograničeno je na relevantne kreditne izloženosti za izračun protucikličkog zaštitnog sloja u skladu s člankom 140. stavkom 4. Direktive 2013/36/EU.

| Pravna osnova i upute |
| --- |
| Broj retka | Objašnjenje |
| 010-01X | Raščlamba relevantnih kreditnih izloženosti po zemljama

  Popis zemalja u kojima institucija ima relevantne kreditne izloženosti za izračun protucikličkog zaštitnog sloja specifičnog za instituciju u skladu s Delegiranom uredbom (EU) br. 1152/2014.
  Broj redaka može se razlikovati ovisno o broju zemalja u kojima institucija ima relevantne kreditne izloženosti za izračun protucikličkog sloja.
  U skladu s Delegiranom uredbom (EU) br. 1152/2014, ako izloženosti iz knjige trgovanja ili inozemne kreditne izloženosti institucije predstavljaju manje od 2 % njezinih ukupnih izloženosti ponderiranih rizikom, institucija može odlučiti dodijeliti te izloženosti mjestu institucije. Ako izloženosti objavljene za mjesto institucije uključuju izloženosti iz drugih zemalja, one trebaju biti jasno utvrđene u napomeni ili bilješci tablice za objavu. |
| 020 | Ukupno

  Vrijednost kako je opisana u skladu s objašnjenjem za stupce od 010 do 120 ove tablice. |

Pravna osnova i upute

Broj retka

Objašnjenje

010-01X

Raščlamba relevantnih kreditnih izloženosti po zemljama

Popis zemalja u kojima institucija ima relevantne kreditne izloženosti za izračun protucikličkog zaštitnog sloja specifičnog za instituciju u skladu s Delegiranom uredbom (EU) br. 1152/2014.

Broj redaka može se razlikovati ovisno o broju zemalja u kojima institucija ima relevantne kreditne izloženosti za izračun protucikličkog sloja.

U skladu s Delegiranom uredbom (EU) br. 1152/2014, ako izloženosti iz knjige trgovanja ili inozemne kreditne izloženosti institucije predstavljaju manje od 2 % njezinih ukupnih izloženosti ponderiranih rizikom, institucija može odlučiti dodijeliti te izloženosti mjestu institucije. Ako izloženosti objavljene za mjesto institucije uključuju izloženosti iz drugih zemalja, one trebaju biti jasno utvrđene u napomeni ili bilješci tablice za objavu.

020

Ukupno

Vrijednost kako je opisana u skladu s objašnjenjem za stupce od 010 do 120 ove tablice.

| Pravna osnova i upute |
| --- |
| Broj stupca | Objašnjenje |
| 010 | Vrijednost izloženosti općih kreditnih izloženosti za standardizirani pristup

  Vrijednost izloženosti relevantnih kreditnih izloženosti definiranih u skladu s člankom 140. stavkom 4. točkom (a) Direktive 2013/36/EU, utvrđena u skladu s člankom 111. Uredbe (EU) br. 575/2013.
  Geografska raščlamba u skladu je s Delegiranom uredbom (EU) br. 1152/2014.
  Redak 020 (ukupno): Zbroj svih relevantnih kreditnih izloženosti definiranih u skladu s člankom 140. stavkom 4, točkom (a) Direktive 2013/36/EU, utvrđen u skladu s člankom 111. Uredbe (EU) br. 575/2013. |
| 020 | Vrijednost izloženosti općih kreditnih izloženosti za IRB

  Vrijednost izloženosti relevantnih kreditnih izloženosti definiranih u skladu s člankom 140. stavkom 4. točkom (a) Direktive 2013/36/EU, utvrđena u skladu s člankom 166. Uredbe (EU) br. 575/2013.
  Geografska raščlamba u skladu je s EBA/RTS/2013/15.
  Redak 020 (ukupno): Zbroj svih relevantnih kreditnih izloženosti definiranih u skladu s člankom 140. stavkom 4, točkom (a) Direktive 2013/36/EU, utvrđen u skladu s člankom 166. Uredbe (EU) br. 575/2013. |
| 030 | Zbroj dugih i kratkih pozicija izloženosti iz knjige trgovanja

  Zbroj dugih i kratkih pozicija relevantnih kreditnih izloženosti definiranih u skladu s člankom 140. stavkom 4. točkom (b) Direktive 2013/36/EU izračunan kao zbroj dugih i kratkih pozicija utvrđenih u skladu s člankom 327. Uredbe (EU) br. 575/2013.
  Geografska raščlamba u skladu je s Delegiranom uredbom (EU) br. 1152/2014.
  Redak 020 (ukupno): Zbroj svih dugih i kratkih pozicija relevantnih kreditnih izloženosti definiranih u skladu s člankom 140. stavkom 4. točkom (b) Direktive 2013/36/EU izračunan kao zbroj dugih i kratkih pozicija utvrđenih u skladu s člankom 327. Uredbe (EU) br. 575/2013. |
| 040 | Vrijednost izloženosti iz knjige trgovanja za interne modele

  Zbroj sljedećeg:






  — | Fer vrijednost pozicija u gotovini koje predstavljaju relevantne kreditne izloženosti kako su definirane u članku 140. stavku 4. točki (b) Direktive 2013/36/EU, utvrđena u skladu s člankom 104. Uredbe (EU) br. 575/2013. |

Pravna osnova i upute

Broj stupca

Objašnjenje

010

Vrijednost izloženosti općih kreditnih izloženosti za standardizirani pristup

Vrijednost izloženosti relevantnih kreditnih izloženosti definiranih u skladu s člankom 140. stavkom 4. točkom (a) Direktive 2013/36/EU, utvrđena u skladu s člankom 111. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Geografska raščlamba u skladu je s Delegiranom uredbom (EU) br. 1152/2014.

Redak 020 (ukupno): Zbroj svih relevantnih kreditnih izloženosti definiranih u skladu s člankom 140. stavkom 4, točkom (a) Direktive 2013/36/EU, utvrđen u skladu s člankom 111. Uredbe (EU) br. 575/2013.

020

Vrijednost izloženosti općih kreditnih izloženosti za IRB

Vrijednost izloženosti relevantnih kreditnih izloženosti definiranih u skladu s člankom 140. stavkom 4. točkom (a) Direktive 2013/36/EU, utvrđena u skladu s člankom 166. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Geografska raščlamba u skladu je s EBA/RTS/2013/15.

Redak 020 (ukupno): Zbroj svih relevantnih kreditnih izloženosti definiranih u skladu s člankom 140. stavkom 4, točkom (a) Direktive 2013/36/EU, utvrđen u skladu s člankom 166. Uredbe (EU) br. 575/2013.

030

Zbroj dugih i kratkih pozicija izloženosti iz knjige trgovanja

Zbroj dugih i kratkih pozicija relevantnih kreditnih izloženosti definiranih u skladu s člankom 140. stavkom 4. točkom (b) Direktive 2013/36/EU izračunan kao zbroj dugih i kratkih pozicija utvrđenih u skladu s člankom 327. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Geografska raščlamba u skladu je s Delegiranom uredbom (EU) br. 1152/2014.

Redak 020 (ukupno): Zbroj svih dugih i kratkih pozicija relevantnih kreditnih izloženosti definiranih u skladu s člankom 140. stavkom 4. točkom (b) Direktive 2013/36/EU izračunan kao zbroj dugih i kratkih pozicija utvrđenih u skladu s člankom 327. Uredbe (EU) br. 575/2013.

040

Vrijednost izloženosti iz knjige trgovanja za interne modele

Zbroj sljedećeg:

—

Fer vrijednost pozicija u gotovini koje predstavljaju relevantne kreditne izloženosti kako su definirane u članku 140. stavku 4. točki (b) Direktive 2013/36/EU, utvrđena u skladu s člankom 104. Uredbe (EU) br. 575/2013.

| — | Zamišljena vrijednost izvedenica, koje predstavljaju relevantne kreditne izloženosti kako su definirane u skladu s člankom 140. stavkom 4. točkom (b) Direktive 2013/36/EU. |
| --- | --- |

—

Zamišljena vrijednost izvedenica, koje predstavljaju relevantne kreditne izloženosti kako su definirane u skladu s člankom 140. stavkom 4. točkom (b) Direktive 2013/36/EU.

Geografska raščlamba u skladu je s Delegiranom uredbom (EU) br. 1152/2014.

Redak 020 (ukupno): Zbroj fer vrijednosti svih pozicija u gotovini koje predstavljaju relevantne kreditne izloženosti kako su definirane u članku 140. stavku 4. točki (b) Direktive 2013/36/EU, utvrđene u skladu s člankom 104. Uredbe (EU) br. 575/2013 i zamišljene vrijednosti svih izvedenica, koje predstavljaju relevantne kreditne izloženosti kako su definirane u skladu s člankom 140. stavkom 4. točkom (b) Direktive 2013/36/EU.

050

Vrijednost izloženosti sekuritizacijskih izloženosti za standardizirani pristup

Vrijednost izloženosti relevantnih kreditnih izloženosti definiranih u skladu s člankom 140. stavkom 4. točkom (c) Direktive 2013/36/EU, utvrđena u skladu s člankom 246. stavkom 1. točkama (a) i (c) Uredbe (EU) br. 575/2013.

Geografska raščlamba u skladu je s Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 1152/2014.

Redak 020 (ukupno): Zbroj svih relevantnih kreditnih izloženosti definiranih u skladu s člankom 140. stavkom 4. točkom (c) Direktive 2013/36/EU, utvrđen u skladu s člankom 246. stavkom 1. točkama (a) i (c) Uredbe (EU) br. 575/2013.

060

Vrijednost izloženosti sekuritizacijskih izloženosti za IRB

Vrijednost izloženosti relevantnih kreditnih izloženosti definiranih u skladu s člankom 140. stavkom 4. točkom (c) Direktive 2013/36/EU, utvrđena u skladu s člankom 246. stavkom 1. točkama (b) i (d) Uredbe (EU) br. 575/2013.

Geografska raščlamba u skladu je s Delegiranom uredbom (EU) br. 1152/2014.

Redak 020 (ukupno): Zbroj svih relevantnih kreditnih izloženosti definiranih u skladu s člankom 140. stavkom 4. točkom (c) Direktive 2013/36/EU, utvrđen u skladu s člankom 246. stavkom 1. točkama (b) i (d) Uredbe (EU) br. 575/2013.

070

Kapitalni zahtjevi: opće kreditne izloženosti

Kapitalni zahtjevi za relevantne kreditne izloženosti u predmetnoj zemlji definirane u skladu s člankom 140. stavkom 4. točkom (a) Direktive 2013/36/EU, utvrđeni u skladu s dijelom trećim glavom II. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Redak 020 (ukupno): Zbroj svih kapitalnih zahtjeva za relevantne kreditne izloženosti definirane u skladu s člankom 140. stavkom 4. točkom (a) Direktive 2013/36/EU, utvrđenih u skladu s dijelom trećim glavom II. Uredbe (EU) br. 575/2013.

080

Kapitalni zahtjevi: izloženosti iz knjige trgovanja

Kapitalni zahtjevi za relevantne kreditne izloženosti u predmetnoj zemlji definirane u skladu s člankom 140. stavkom 4. točkom (b) Direktive 2013/36/EU, utvrđeni u skladu s dijelom trećim glavom IV. poglavljem 2. Uredbe (EU) br. 575/2013. za specifični rizik ili u skladu s dijelom trećim glavom IV. poglavljem 5. Uredbe (EU) br. 575/2013 za dodatni rizik statusa neispunjavanja obveza i migracijski rizik.

Redak 020 (ukupno): Zbroj svih kapitalnih zahtjeva za relevantne kreditne izloženosti, definirane u skladu s člankom 140. stavkom 4. točkom (b) Direktive 2013/36/EU, utvrđenih u skladu s dijelom trećim glavom IV. poglavljem 2. Uredbe (EU) br. 575/2013 za specifični rizik ili u skladu s dijelom trećim glavom IV. poglavljem 5. Uredbe (EU) br. 575/2013 za dodatni rizik statusa neispunjavanja obveza i migracijski rizik.

090

Kapitalni zahtjevi: sekuritizacijske izloženosti

Kapitalni zahtjevi za relevantne kreditne izloženosti u predmetnoj zemlji definirane u skladu s člankom 140. stavkom 4. točkom (c) Direktive 2013/36/EU, utvrđeni u skladu s dijelom trećim glavom II. poglavljem 5. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Redak 020 (ukupno): Zbroj svih kapitalnih zahtjeva za relevantne kreditne izloženosti, definirane u skladu s člankom 140. stavkom 4. točkom (c) Direktive 2013/36/EU, utvrđenih u skladu s dijelom trećim glavom II. poglavljem 5. Uredbe (EU) br. 575/2013.

100

Kapitalni zahtjevi – ukupno

Zbroj stupaca 070, 080 i 090.

Redak 020 (ukupno): Zbroj svih kapitalnih zahtjeva za relevantne kreditne izloženosti definirane u skladu s člankom 140. stavkom 4. Direktive 2013/36/EU.

110

Ponderi kapitalnih zahtjeva

Ponder primijenjen na stopu protucikličkog zaštitnog sloja u svakoj zemlji, izračunan kao ukupni kapitalni zahtjevi koji se odnose na relevantne kreditne izloženosti u predmetnoj zemlji (redak 01X, stupac 100) podijeljeni s ukupnim kapitalnim zahtjevima koji se odnose na sve relevantne kreditne izloženosti za izračun protucikličkog sloja u skladu s člankom 140. stavkom 4. Direktive 2013/36/EU (redak 020, stupac 100).

Ta se vrijednost objavljuje kao apsolutni broj s dva decimalna mjesta.

120

Stopa protucikličkog zaštitnog sloja kapitala

Stopa protucikličkog zaštitnog sloja kapitala koja se primjenjuje u predmetnoj zemlji i utvrđena u skladu s člancima 136., 137., 138. i 139. Direktive 2013/36/EU. Ovaj stupac ne uključuje stope protucikličkog zaštitnog sloja kapitala koje su utvrđene, ali još nisu primjenjive u vrijeme izračuna protucikličkog zaštitnog sloja kapitala specifičnog za instituciju na koji se objava odnosi.

Ova se vrijednost objavljuje kao postotak s istim brojem decimalnih mjesta kako je utvrđeno u skladu s člancima 136., 137., 138. i 139. Direktive 2013/36/EU.

DIO III.

UPUTE ZA STANDARDNI FORMAT 2

Tablica 2.

Iznos protucikličkog zaštitnog sloja kapitala specifičnog za instituciju

Institucije primjenjuju upute predviđene u ovom odjeljku za ispunjavanje tablice 2. – Iznos protucikličkog zaštitnog sloja kapitala specifičnog za instituciju.

| Pravna osnova i upute |
| --- |
| Broj retka | Objašnjenje |
| 010 | Ukupan iznos izloženosti riziku

  Ukupan iznos izloženosti riziku izračunan u skladu s člankom 92. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 575/2013. |
| 020 | Stopa protucikličkog zaštitnog sloja kapitala specifična za instituciju

  Stopa protucikličkog zaštitnog sloja kapitala specifična za instituciju, utvrđena u skladu s člankom 140. stavkom 1. Direktive 2013/36/EU.
  Stopa protucikličkog zaštitnog sloja kapitala specifična za instituciju izračunava se kao ponderirani prosjek stopa protucikličkog zaštitnog sloja koje se primjenjuju u zemljama u kojima se nalaze relevantne kreditne izloženosti institucije i navodi se u retcima 010 do 01X stupca 120 tablice 1.
  Ponder koji se primjenjuje na stopu protucikličkog zaštitnog sloja u svakoj zemlji udio je kapitalnih zahtjeva u ukupnim kapitalnim zahtjevima koji se odnose na relevantne kreditne izloženosti u državnom području u pitanju i navodi se u tablici 1. stupcu 110.
  Ova se vrijednost objavljuje kao postotak s dva decimalna mjesta. |
| 030 | Zahtjev za protuciklički zaštitni sloj kapitala specifičan za instituciju

  Zahtjev za protuciklički zaštitni sloj kapitala specifičan za instituciju, izračunan kao stopa protucikličkog zaštitnog sloja specifična za instituciju, kako je navedena u retku 020 ove tablice, primijenjena na ukupan iznos izloženosti riziku kako je naveden u retku 010 ove tablice. |

Pravna osnova i upute

Broj retka

Objašnjenje

010

Ukupan iznos izloženosti riziku

Ukupan iznos izloženosti riziku izračunan u skladu s člankom 92. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 575/2013.

020

Stopa protucikličkog zaštitnog sloja kapitala specifična za instituciju

Stopa protucikličkog zaštitnog sloja kapitala specifična za instituciju, utvrđena u skladu s člankom 140. stavkom 1. Direktive 2013/36/EU.

Stopa protucikličkog zaštitnog sloja kapitala specifična za instituciju izračunava se kao ponderirani prosjek stopa protucikličkog zaštitnog sloja koje se primjenjuju u zemljama u kojima se nalaze relevantne kreditne izloženosti institucije i navodi se u retcima 010 do 01X stupca 120 tablice 1.

Ponder koji se primjenjuje na stopu protucikličkog zaštitnog sloja u svakoj zemlji udio je kapitalnih zahtjeva u ukupnim kapitalnim zahtjevima koji se odnose na relevantne kreditne izloženosti u državnom području u pitanju i navodi se u tablici 1. stupcu 110.

Ova se vrijednost objavljuje kao postotak s dva decimalna mjesta.

030

Zahtjev za protuciklički zaštitni sloj kapitala specifičan za instituciju

Zahtjev za protuciklički zaštitni sloj kapitala specifičan za instituciju, izračunan kao stopa protucikličkog zaštitnog sloja specifična za instituciju, kako je navedena u retku 020 ove tablice, primijenjena na ukupan iznos izloženosti riziku kako je naveden u retku 010 ove tablice.

| Pravna osnova i upute |
| --- |
| Broj stupca | Objašnjenje |
| 010 | Vrijednost opisana u skladu s objašnjenjem u retcima 010 do 030 ove tablice. |

Pravna osnova i upute

Broj stupca

Objašnjenje

010

Vrijednost opisana u skladu s objašnjenjem u retcima 010 do 030 ove tablice.

---

| 19.9.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 244/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 244/9

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1556

оd 11. lipnja 2015.

o dopuni Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda za prijelazni tretman izloženosti po vlasničkim ulaganjima u skladu s IRB pristupom

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (1), a posebno njezin članak 495. stavak 3. treći podstavak,

budući da:

| (1) | Potrebno je utvrditi uvjete prema kojima nadležna tijela mogu izuzeti od IRB tretmana određene kategorije izloženosti po vlasničkim ulaganjima institucija i EU društava kćeri institucija u predmetnoj državi članici na dan 31. prosinca 2007. |
| --- | --- |

(1)

Potrebno je utvrditi uvjete prema kojima nadležna tijela mogu izuzeti od IRB tretmana određene kategorije izloženosti po vlasničkim ulaganjima institucija i EU društava kćeri institucija u predmetnoj državi članici na dan 31. prosinca 2007.

| (2) | Te bi uvjete trebalo utvrditi na usklađen način kako se ne bi nerazmjerno otežao prelazak nacionalnih pravnih poredaka sa sustava uspostavljenog prijenosom Direktive 2006/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2), a posebno njezina članka 154. stavka 6., na sustav uspostavljen Uredbom (EU) br. 575/2013. |
| --- | --- |

(2)

Te bi uvjete trebalo utvrditi na usklađen način kako se ne bi nerazmjerno otežao prelazak nacionalnih pravnih poredaka sa sustava uspostavljenog prijenosom Direktive 2006/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2), a posebno njezina članka 154. stavka 6., na sustav uspostavljen Uredbom (EU) br. 575/2013.

| (3) | Pri utvrđivanju tih uvjeta trebalo bi na odgovarajući način uzeti u obzir, u mjeri u kojoj je to moguće, legitimna očekivanja institucija kojima je odobreno izuzeće na temelju prethodnog sustava, koji se primjenjivao do 31. prosinca 2013. Prema tome, nadležnim tijelima trebalo bi omogućiti da tim institucijama odobre to izuzeće. To se izuzeće ne bi trebalo odobravati drugim institucijama. |
| --- | --- |

(3)

Pri utvrđivanju tih uvjeta trebalo bi na odgovarajući način uzeti u obzir, u mjeri u kojoj je to moguće, legitimna očekivanja institucija kojima je odobreno izuzeće na temelju prethodnog sustava, koji se primjenjivao do 31. prosinca 2013. Prema tome, nadležnim tijelima trebalo bi omogućiti da tim institucijama odobre to izuzeće. To se izuzeće ne bi trebalo odobravati drugim institucijama.

| (4) | Ova se Uredba temelji na nacrtu regulatornih tehničkih standarda koji je Komisiji dostavilo Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo. |
| --- | --- |

(4)

Ova se Uredba temelji na nacrtu regulatornih tehničkih standarda koji je Komisiji dostavilo Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo.

| (5) | Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo provelo je otvoreno javno savjetovanje o nacrtu regulatornih tehničkih standarda na kojem se temelji ova Uredba, analiziralo je moguće povezane troškove i koristi te zatražilo očitovanje Interesne skupine za bankarstvo osnovane u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (3), |
| --- | --- |

(5)

Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo provelo je otvoreno javno savjetovanje o nacrtu regulatornih tehničkih standarda na kojem se temelji ova Uredba, analiziralo je moguće povezane troškove i koristi te zatražilo očitovanje Interesne skupine za bankarstvo osnovane u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (3),

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Nadležna tijela mogu institucijama i EU društvima kćerima institucija odobriti izuzeće od IRB tretmana iz članka 495. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 samo u odnosu na kategorije izloženosti po vlasničkim ulaganjima na koje se na dan 31. prosinca 2013. već primjenjivalo izuzeće od IRB tretmana.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 11. lipnja 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 176, 27.6.2013., str. 1.

1

(2)  Direktiva 2006/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2006. o osnivanju i obavljanju djelatnosti kreditnih institucija (SL L 177, 30.6.2006., str. 1.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), kojom se izmjenjuje Odluka br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage Odluka Komisije 2009/78/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 12.).

3

---

| 19.9.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 244/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 244/11

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1557

оd 13. srpnja 2015.

o izmjeni Uredbe (EZ) br. 543/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici usjeva

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 543/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o statistici usjeva i stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EEZ) br. 837/90 i (EEZ) br. 959/93 (1), a osobito njezin članak 6. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EZ) br. 543/2009 utvrđuje se okvir za dobivanje usporedivih statističkih podataka Unije o godišnjim usjevima. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EZ) br. 543/2009 utvrđuje se okvir za dobivanje usporedivih statističkih podataka Unije o godišnjim usjevima.

| (2) | Nakon periodičnog pregleda provedbe Uredbe (EZ) br. 543/2009, u interesu usporedivosti smatra se potrebnim ažurirati pojedine nazive i definicije varijabli tako da se primjenjuju i tumače ujednačeno. |
| --- | --- |

(2)

Nakon periodičnog pregleda provedbe Uredbe (EZ) br. 543/2009, u interesu usporedivosti smatra se potrebnim ažurirati pojedine nazive i definicije varijabli tako da se primjenjuju i tumače ujednačeno.

| (3) | Navedene varijable koje su zastarjele trebalo bi izostaviti s popisa. |
| --- | --- |

(3)

Navedene varijable koje su zastarjele trebalo bi izostaviti s popisa.

| (4) | Budući da bi podaci o nacionalnoj proizvodnji trebali biti usporedivi, uz proizvodnju nekih razreda za biljke koje se žanju zelene trebalo bi dodati stupanj vlažnosti. |
| --- | --- |

(4)

Budući da bi podaci o nacionalnoj proizvodnji trebali biti usporedivi, uz proizvodnju nekih razreda za biljke koje se žanju zelene trebalo bi dodati stupanj vlažnosti.

| (5) | Uredbu (EZ) br. 543/2009 stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(5)

Uredbu (EZ) br. 543/2009 stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog Uredbi (EZ) br. 543/2009 zamjenjuje se Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. srpnja 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 167, 29.6.2009., str. 1.

1

---

PRILOG

Tablica 1.

Usjevi na oranicama i vrtovima

n.d.r.= nije drugdje razvrstano

DIO A

| | Obrađivane površine
  (1 000 ha) | Dobivena proizvodnja
  (1 000 tona) | Prinos
  (100 kg/ha) |
| --- | --- | --- | --- |
| Rokovi za dostavu podataka
  Varijable | 31.1. | 30.6. | 31.8. | 30.9. | 31.1. | 30.9. | 30.9. | 31.10. | 31.1. | 30.9. | 31.8. |
| god. n | god. n | god. n | god. n | god. n + 1 | god. n + 1 | god. n | god. n | god. n + 1 | god. n + 1 | god. n |
| Broj roka | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| | drž. članica iznad praga | drž. članica iznad praga | drž. članica iznad praga | sve države članice | sve države članice | sve države članice | sve države članice | sve države članice | sve države članice | sve države članice | drž. članica iznad praga |
| Žitarice za proizvodnju zrna (uključujući sjemenke)
   (1) | — | — | — | — | x | R | — | — | x | R | — |
| žitarice (osim riže) za proizvodnju zrna (uključujući sjemenke) (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| obična pšenica i pir (1) | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| obična ozima pšenica i pir (1) | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| tvrda pšenica (1) | x | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| raž i mješavine ozimih žitarica (suražica) (1) | x | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| ječam (1) | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| ozimi ječam (1) | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| zob (1) | — | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| mješavine jarih žitarica (mješavina zrna bez suražice) (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| mješavina kukuruza u zrnu i kukuruza u klipu (1) | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| pšenoraž (1) | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| sirak (1) | — | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| ostale žitarice n.d.r. (heljda, proso, sjeme za ptice itd.) (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| riža (1) | — | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| riža Indica | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| riža Japonica | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |

Obrađivane površine

(1 000 ha)

Dobivena proizvodnja

(1 000 tona)

Prinos

(100 kg/ha)

Rokovi za dostavu podataka

Varijable

31.1.

30.6.

31.8.

30.9.

31.1.

30.9.

30.9.

31.10.

31.1.

30.9.

31.8.

god. n

god. n

god. n

god. n

god. n + 1

god. n + 1

god. n

god. n

god. n + 1

god. n + 1

god. n

Broj roka

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

drž. članica iznad praga

drž. članica iznad praga

drž. članica iznad praga

sve države članice

sve države članice

sve države članice

sve države članice

sve države članice

sve države članice

sve države članice

drž. članica iznad praga

Žitarice za proizvodnju zrna (uključujući sjemenke)
   (1)

—

—

—

—

x

R

—

—

x

R

—

žitarice (osim riže) za proizvodnju zrna (uključujući sjemenke) (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

obična pšenica i pir (1)

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

obična ozima pšenica i pir (1)

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

tvrda pšenica (1)

x

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

raž i mješavine ozimih žitarica (suražica) (1)

x

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

ječam (1)

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

ozimi ječam (1)

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

zob (1)

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

mješavine jarih žitarica (mješavina zrna bez suražice) (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

mješavina kukuruza u zrnu i kukuruza u klipu (1)

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

pšenoraž (1)

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

sirak (1)

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

ostale žitarice n.d.r. (heljda, proso, sjeme za ptice itd.) (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

riža (1)

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

riža Indica

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

riža Japonica

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

DIO B

| | Obrađivane površine
  (1 000 ha) | Dobivena proizvodnja
  (1 000 tona) | Prinos
  (100 kg/ha) |
| --- | --- | --- | --- |
| Rokovi za dostavu podataka
  Varijable | 31.1. | 30.6. | 31.8. | 30.9. | 31.3. | 30.9. | 30.9. | 31.10. | 31.3. | 30.9. | 31.8. |
| godina n | godina n | godina n | godina n | godina n + 1 | godina n + 1 | godina n | godina n | godina n + 1 | godina n + 1 | godina n |
| Broj roka | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| | drž. članica iznad praga | drž. članica iznad praga | drž. članica iznad praga | sve države članice | sve države članice | sve države članice | sve države članice | sve države članice | sve države članice | sve države članice | drž. članica iznad praga |
| Suhe mahunarke i proteinski usjevi za proizvodnju zrna (uključujući sjemenke te mješavine žitarica i mahunarki)
   (1) | — | — | — | — | x | R | — | — | x | x | — |
| krmni grašak (1) | — | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| bob i poljski grah (1) | — | x | x | x | x | x | — | x | x | x | — |
| slatka lupina (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| ostale suhe mahunarke i proteinski usjevi n.d.r. | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Korjenasti usjevi | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| krumpir (uključujući sjemenski krumpir) | — | x | x | x | x | x | — | x | x | x | — |
| šećerna repa (isključujući sjemensku) | — | x | x | x | x | R | — | x | x | R | — |
| ostali korjenasti usjevi n.d.r. | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| Industrijsko bilje | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| sjemenke uljane repice i ogrštice (1) | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| sjemenke ozime uljane repice i ogrštice | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| sjemenke suncokreta (1) | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| soja (1) | — | x | x | x | x | R | x | x | x | R | x |
| lanene sjemenke (uljani lan) (1) | — | — | — | — | x | R | — | — | x | x | — |
| sjemenke pamuka (1) | — | — | — | — | — | — | — | — | x | x | — |
| ostale uljarice n.d.r. (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| vlakna lana | — | — | — | — | x | R | — | — | x | x | — |
| konoplja | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| pamučna vlakna | — | — | — | — | x | R | — | — | x | x | — |
| duhan | — | — | — | — | x | R | — | — | x | R | — |
| hmelj | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| aromatsko, ljekovito i začinsko bilje (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| energetski usjevi n.d.r. | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |
| Zelena krma s oranica i vrtova | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| privremene trave i ispaša | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| leguminoze pokošene u zelenom stanju | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — | — |
| silažni kukuruz | — | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| ost. žitarice pokošene zelene (osim silaž. kukuruza) (1) | — | — | — | — | x | x | — | — | x | x | — |

Obrađivane površine

(1 000 ha)

Dobivena proizvodnja

(1 000 tona)

Prinos

(100 kg/ha)

Rokovi za dostavu podataka

Varijable

31.1.

30.6.

31.8.

30.9.

31.3.

30.9.

30.9.

31.10.

31.3.

30.9.

31.8.

godina n

godina n

godina n

godina n

godina n + 1

godina n + 1

godina n

godina n

godina n + 1

godina n + 1

godina n

Broj roka

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

drž. članica iznad praga

drž. članica iznad praga

drž. članica iznad praga

sve države članice

sve države članice

sve države članice

sve države članice

sve države članice

sve države članice

sve države članice

drž. članica iznad praga

Suhe mahunarke i proteinski usjevi za proizvodnju zrna (uključujući sjemenke te mješavine žitarica i mahunarki)
   (1)

—

—

—

—

x

R

—

—

x

x

—

krmni grašak (1)

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

bob i poljski grah (1)

—

x

x

x

x

x

—

x

x

x

—

slatka lupina (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

ostale suhe mahunarke i proteinski usjevi n.d.r.

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Korjenasti usjevi

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

krumpir (uključujući sjemenski krumpir)

—

x

x

x

x

x

—

x

x

x

—

šećerna repa (isključujući sjemensku)

—

x

x

x

x

R

—

x

x

R

—

ostali korjenasti usjevi n.d.r.

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

Industrijsko bilje

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

sjemenke uljane repice i ogrštice (1)

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

sjemenke ozime uljane repice i ogrštice

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

sjemenke suncokreta (1)

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

soja (1)

—

x

x

x

x

R

x

x

x

R

x

lanene sjemenke (uljani lan) (1)

—

—

—

—

x

R

—

—

x

x

—

sjemenke pamuka (1)

—

—

—

—

—

—

—

—

x

x

—

ostale uljarice n.d.r. (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

vlakna lana

—

—

—

—

x

R

—

—

x

x

—

konoplja

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

pamučna vlakna

—

—

—

—

x

R

—

—

x

x

—

duhan

—

—

—

—

x

R

—

—

x

R

—

hmelj

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

aromatsko, ljekovito i začinsko bilje (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

energetski usjevi n.d.r.

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Zelena krma s oranica i vrtova

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

privremene trave i ispaša

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

leguminoze pokošene u zelenom stanju

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

—

silažni kukuruz

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

ost. žitarice pokošene zelene (osim silaž. kukuruza) (1)

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

—

Napomene: Procjene za stupce 1., 2. i 3. obvezne su za države članice s prosječnom nacionalnom godišnjom proizvodnjom u posljednje tri godine većom od:

| | 3 000 000 tona za običnu pšenicu i pir, |
| --- | --- |

3 000 000 tona za običnu pšenicu i pir,

| | 1 000 000 tona za tvrdu pšenicu, |
| --- | --- |

1 000 000 tona za tvrdu pšenicu,

| | 900 000 tona za ječam, |
| --- | --- |

900 000 tona za ječam,

| | 100 000 tona za raž i mješavine ozimih žitarica (maslin), |
| --- | --- |

100 000 tona za raž i mješavine ozimih žitarica (maslin),

| | 1 500 000 tona za mješavinu kukuruza u zrnu i kukuruza u klipu, |
| --- | --- |

1 500 000 tona za mješavinu kukuruza u zrnu i kukuruza u klipu,

| | 200 000 tona za pšenoraž, |
| --- | --- |

200 000 tona za pšenoraž,

| | 150 000 tona za zob, |
| --- | --- |

150 000 tona za zob,

| | 150 000 tona za sirak, |
| --- | --- |

150 000 tona za sirak,

| | 150 000 tona za rižu, |
| --- | --- |

150 000 tona za rižu,

| | 70 000 tona za krmni grašak, |
| --- | --- |

70 000 tona za krmni grašak,

| | 50 000 tona za bob i poljski grah, |
| --- | --- |

50 000 tona za bob i poljski grah,

| | 300 000 tona za sjeme uljane repice i ogrštice, |
| --- | --- |

300 000 tona za sjeme uljane repice i ogrštice,

| | 200 000 tona za sjeme suncokreta, |
| --- | --- |

200 000 tona za sjeme suncokreta,

| | 60 000 tona za soju, |
| --- | --- |

60 000 tona za soju,

| | 700 000 tona za krumpir (uključujući sjemenski krumpir), |
| --- | --- |

700 000 tona za krumpir (uključujući sjemenski krumpir),

| | 2 500 000 tona za šećernu repu (isključujući sjemensku), |
| --- | --- |

2 500 000 tona za šećernu repu (isključujući sjemensku),

| | i 4 500 000 tona za silažni kukuruz. |
| --- | --- |

i 4 500 000 tona za silažni kukuruz.

Tablica 2.

Svježe povrće (uključujući dinje i lubenice), jagode i gljive iz uzgoja

| | Proizvodna površina
  (1 000 ha) | Dobivena proizvodnja
  (1 000 tona) |
| --- | --- | --- |
| Rokovi za dostavu podataka
  Varijable | 31.3.
  godina n + 1 | 31.3.
  godina n + 1 |
| Broj roka | 1 | 2 |
| Svježe povrće (uključujući dinje i lubenice) i jagode | x | — |
| Kupusnjače | — | — |
| cvjetača i brokula | x | x |
| kupus | x | x |
| Lisnato i stabljičasto povrće (osim kupusnjača) | — | — |
| poriluk | x | x |
| celer | x | x |
| salata | x | x |
| salata u staklenicima ili pod drugim visokim pokrovom (2) | x | — |
| endivija | x | x |
| špinat | x | x |
| šparoga | x | x |
| cikorija za konzumaciju u svježem obliku | x | x |
| artičoka | x | x |
| Plodovito povrće (uključujući dinje i lubenice) | — | — |
| rajčica | x | x |
| rajčica za konzumaciju u svježem obliku | x | x |
| rajčica u staklenicima ili pod drugim visokim pokrovom (2) | x | — |
| krastavac | x | x |
| krastavac u staklenicima ili pod drugim pokrovom (2) | x | — |
| kornišon | x | x |
| patlidžan | x | x |
| tikvica i izdužena tikva | x | x |
| dinja | x | x |
| lubenica | x | x |
| paprika (capsicum) | x | x |
| paprika u staklenicima ili pod drugim visokim pokrovom (2) | x | — |
| Korjenasto, gomoljasto i lukovičasto povrće | — | — |
| mrkva | x | x |
| luk | x | x |
| ljutika | x | x |
| celer korjenaš | x | x |
| rotkvica | x | x |
| češnjak | x | x |
| Svježe mahunarke | x | — |
| svježi grašak | x | x |
| svježi grah | x | x |
| Jagode | x | x |
| jagode u staklenicima ili pod drugim visokim pokrovom (2) | x | — |
| Gljive iz uzgoja | x | x |

Proizvodna površina

(1 000 ha)

Dobivena proizvodnja

(1 000 tona)

Rokovi za dostavu podataka

Varijable

31.3.

godina n + 1

31.3.

godina n + 1

Broj roka

1

2

Svježe povrće (uključujući dinje i lubenice) i jagode

x

—

Kupusnjače

—

—

cvjetača i brokula

x

x

kupus

x

x

Lisnato i stabljičasto povrće (osim kupusnjača)

—

—

poriluk

x

x

celer

x

x

salata

x

x

salata u staklenicima ili pod drugim visokim pokrovom (2)

x

—

endivija

x

x

špinat

x

x

šparoga

x

x

cikorija za konzumaciju u svježem obliku

x

x

artičoka

x

x

Plodovito povrće (uključujući dinje i lubenice)

—

—

rajčica

x

x

rajčica za konzumaciju u svježem obliku

x

x

rajčica u staklenicima ili pod drugim visokim pokrovom (2)

x

—

krastavac

x

x

krastavac u staklenicima ili pod drugim pokrovom (2)

x

—

kornišon

x

x

patlidžan

x

x

tikvica i izdužena tikva

x

x

dinja

x

x

lubenica

x

x

paprika (capsicum)

x

x

paprika u staklenicima ili pod drugim visokim pokrovom (2)

x

—

Korjenasto, gomoljasto i lukovičasto povrće

—

—

mrkva

x

x

luk

x

x

ljutika

x

x

celer korjenaš

x

x

rotkvica

x

x

češnjak

x

x

Svježe mahunarke

x

—

svježi grašak

x

x

svježi grah

x

x

Jagode

x

x

jagode u staklenicima ili pod drugim visokim pokrovom (2)

x

—

Gljive iz uzgoja

x

x

Tablica 3.

Trajni nasadi za ljudsku prehranu

| | Proizvodna površina
  (1 000 ha) | Dobivena proizvodnja
  (1 000 tona) |
| --- | --- | --- |
| Rokovi za dostavu podataka
  Varijable | 31.3.
  godina n + 1 | 31.3.
  godina n + 1 | 30.9.
  godina n + 1 |
| Broj roka | 1 | 2 | 3 |
| Trajni nasadi za ljudsku prehranu | x | — | — |
| Voće umjerenog klimatskog podneblja | — | — | — |
| jabuke | x | x | — |
| jabuke za konzumaciju u svježem obliku | — | x | — |
| kruške | x | x | — |
| breskve | x | x | — |
| nektarine | x | x | — |
| marelice | x | x | — |
| trešnje i višnje | x | x | — |
| višnje | x | x | — |
| šljive | x | x | — |
| Voće suptropskog i tropskog podneblja | — | — | — |
| smokve | x | x | — |
| kivi | x | x | — |
| avokado | x | x | — |
| banane | x | x | — |
| Bobičasto voće (osim jagoda) | — | — | — |
| crni ribiz | x | x | — |
| maline | x | x | — |
| Orašasto voće
   (3) | — | — | — |
| orasi | x | x | — |
| lješnjaci | x | x | — |
| bademi | x | x | — |
| kesteni | x | x | — |
| Agrumi
   (3) | x | — | — |
| naranče | x | — | x |
| mali agrumi | x | — | x |
| satsuma mandarine | x | — | x |
| klementine | x | — | x |
| limuni i limete | x | — | x |
| pomelo i grejp | x | — | x |
| Grožđe
   (3) | x | x | — |
| grožđe za vino | x | x | — |
| grožđe za vina sa zaštićenom oznakom izvornosti (ZOI) | x | x | — |
| grožde za vina sa zaštićenom oznakom zemlj. podrijetla (ZOZP) | x | x | — |
| grožđe za druga vina n.d.r. (bez ZOI/ZOZP) | x | x | — |
| stolno grožđe | x | x | — |
| grožđe za grožđice | x | x | — |
| Masline
   (3) | — | — | — |
| stolne masline | x | x | — |
| masline za ulje | x | x | — |
| n.d.r.= nije drugdje razvrstano |

Proizvodna površina

(1 000 ha)

Dobivena proizvodnja

(1 000 tona)

Rokovi za dostavu podataka

Varijable

31.3.

godina n + 1

31.3.

godina n + 1

30.9.

godina n + 1

Broj roka

1

2

3

Trajni nasadi za ljudsku prehranu

x

—

—

Voće umjerenog klimatskog podneblja

—

—

—

jabuke

x

x

—

jabuke za konzumaciju u svježem obliku

—

x

—

kruške

x

x

—

breskve

x

x

—

nektarine

x

x

—

marelice

x

x

—

trešnje i višnje

x

x

—

višnje

x

x

—

šljive

x

x

—

Voće suptropskog i tropskog podneblja

—

—

—

smokve

x

x

—

kivi

x

x

—

avokado

x

x

—

banane

x

x

—

Bobičasto voće (osim jagoda)

—

—

—

crni ribiz

x

x

—

maline

x

x

—

Orašasto voće
   (3)

—

—

—

orasi

x

x

—

lješnjaci

x

x

—

bademi

x

x

—

kesteni

x

x

—

Agrumi
   (3)

x

—

—

naranče

x

—

x

mali agrumi

x

—

x

satsuma mandarine

x

—

x

klementine

x

—

x

limuni i limete

x

—

x

pomelo i grejp

x

—

x

Grožđe
   (3)

x

x

—

grožđe za vino

x

x

—

grožđe za vina sa zaštićenom oznakom izvornosti (ZOI)

x

x

—

grožde za vina sa zaštićenom oznakom zemlj. podrijetla (ZOZP)

x

x

—

grožđe za druga vina n.d.r. (bez ZOI/ZOZP)

x

x

—

stolno grožđe

x

x

—

grožđe za grožđice

x

x

—

Masline
   (3)

—

—

—

stolne masline

x

x

—

masline za ulje

x

x

—

n.d.r.= nije drugdje razvrstano

Tablica 4.

Korištenje poljoprivrednim zemljištem

| | Glavna površina
  (1 000 ha) |
| --- | --- |
| Rok za dostavu podataka
  Varijable | 30.9.
  godina n + 1 |
| Korištena poljoprivredna površina | R |
| oranice i vrtovi | R |
| žitarice za proizvodnju zrna (uključujući sjemenke) | x |
| suhe mahunarke i proteinski usjevi za proizvodnju zrna (uključujući sjemenke i mješavine žitarica i mahunarki) | x |
| krumpir (uključujući sjemenski krumpir) | x |
| šećerna repa (isključujući sjemensku) | x |
| industrijsko bilje | x |
| zelena krma s oranica i vrtova | x |
| svježe povrće (uključujući dinje i lubenice) i jagode | x |
| cvijeće i ukrasno bilje (osim rasadnika) | x |
| ostali usjevi na oranicama n.d.r. | x |
| ugari | R |
| trajni travnjaci | R |
| trajni nasadi | x |
| voće, bobičasto voće i orašasto voće (osim agruma, grožđa i jagoda) | R |
| grožđe | R |
| masline | R |
| rasadnici | x |
| n.d.r.= nije drugdje razvrstano |

Glavna površina

(1 000 ha)

Rok za dostavu podataka

Varijable

30.9.

godina n + 1

Korištena poljoprivredna površina

R

oranice i vrtovi

R

žitarice za proizvodnju zrna (uključujući sjemenke)

x

suhe mahunarke i proteinski usjevi za proizvodnju zrna (uključujući sjemenke i mješavine žitarica i mahunarki)

x

krumpir (uključujući sjemenski krumpir)

x

šećerna repa (isključujući sjemensku)

x

industrijsko bilje

x

zelena krma s oranica i vrtova

x

svježe povrće (uključujući dinje i lubenice) i jagode

x

cvijeće i ukrasno bilje (osim rasadnika)

x

ostali usjevi na oranicama n.d.r.

x

ugari

R

trajni travnjaci

R

trajni nasadi

x

voće, bobičasto voće i orašasto voće (osim agruma, grožđa i jagoda)

R

grožđe

R

masline

R

rasadnici

x

n.d.r.= nije drugdje razvrstano

---

(1)  Podaci o proizvodnji ovih proizvoda navode se za prosječni stupanj vlažnosti koje svaka država članica priopćuje Komisiji u siječnju/ožujku godine n + 1 (stupac 9.).

(2)  Procjene su obvezne za države članice s proizvodnom površinom od 500 ha ili više.

(3)  Procjene su obvezne za države članice s proizvodnim područjem od 500 ha ili više.

---

| 19.9.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 244/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 244/20

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1558

оd 22. srpnja 2015.

o dopuni Uredbe (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća uspostavljanjem tablice pokazatelja za primjenu jamstva EU-a

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2015. o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 – Europski fond za strateška ulaganja (1), a posebno njezin članak 7. stavak 14.,

budući da:

| (1) | Projekti Europske investicijske banke (EIB) pokriveni jamstvom EU-a u okviru Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) trebali bi se procjenjivati u skladu s EIB-ovim postupcima procjene i dubinske analize uključujući trostupni okvir za procjenu dodane vrijednosti (3PVA). |
| --- | --- |

(1)

Projekti Europske investicijske banke (EIB) pokriveni jamstvom EU-a u okviru Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) trebali bi se procjenjivati u skladu s EIB-ovim postupcima procjene i dubinske analize uključujući trostupni okvir za procjenu dodane vrijednosti (3PVA).

| (2) | Procjena takvih projekata trebala bi se provoditi s pomoću tablice pokazatelja koja se temelji na EIB-ovu okviru 3PVA. Upotrebom takve tablice pokazatelja trebala bi se omogućiti učinkovita provedba EFSU-a i istodobno osigurati visokokvalitetni standardi procjene. |
| --- | --- |

(2)

Procjena takvih projekata trebala bi se provoditi s pomoću tablice pokazatelja koja se temelji na EIB-ovu okviru 3PVA. Upotrebom takve tablice pokazatelja trebala bi se omogućiti učinkovita provedba EFSU-a i istodobno osigurati visokokvalitetni standardi procjene.

| (3) | Tablica pokazatelja trebala bi se upotrebljavati kako bi se osiguralo da se jamstvo EU-a usmjeri na projekte s višom dodanom vrijednošću. |
| --- | --- |

(3)

Tablica pokazatelja trebala bi se upotrebljavati kako bi se osiguralo da se jamstvo EU-a usmjeri na projekte s višom dodanom vrijednošću.

| (4) | Ako upravljačka tijela EIB-a odluče revidirati EIB-ov okvir 3PVA, Komisija i EIB trebali bi bez odlaganja ispitati potrebu da se revidira i, prema potrebi, izmijeni tablica pokazatelja u svjetlu revidiranog okvira 3PVA, |
| --- | --- |

(4)

Ako upravljačka tijela EIB-a odluče revidirati EIB-ov okvir 3PVA, Komisija i EIB trebali bi bez odlaganja ispitati potrebu da se revidira i, prema potrebi, izmijeni tablica pokazatelja u svjetlu revidiranog okvira 3PVA,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Tablica pokazatelja, navedena u članku 7. Uredbe (EU) 2015/1017, kojom se Odbor za ulaganja EFSU-a mora koristiti kako bi osigurao neovisnu i transparentnu procjenu potencijalne i stvarne upotrebe jamstva EU-a, utvrđena je u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 22. srpnja 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 169, 1.7.2015., str. 1.

1

---

PRILOG

Tablica pokazatelja

1.   Opća načela

Tablicom pokazatelja koristi se Odbor za ulaganja osnovan u skladu s člankom 7. stavcima 7. do 12. Uredbe (EU) 2015/1017 za procjenu dodane vrijednosti operacija za koje bi se mogla pružiti potpora EIB-a u okviru jamstva EU-a (1). Bit će to sredstvo kojim će se Odbor za ulaganja služiti kako bi odredio prioritete pri upotrebi jamstva EU-a za operacije s većim brojem bodova i većom dodanom vrijednošću. EIB unaprijed izračunava bodove i pokazatelje te prati rezultate po završetku projekta. Odboru za ulaganja dostavljaju se bodovi dobiveni u okviru relevantnog stupa i vrijednosti svakog pokazatelja.

Tablica pokazatelja sastoji se od četiri stupa:

| — | prvi stup – doprinos ciljevima politike EFSU-a, |
| --- | --- |

—

prvi stup – doprinos ciljevima politike EFSU-a,

| — | drugi stup – kvaliteta i stabilnost projekta, |
| --- | --- |

—

drugi stup – kvaliteta i stabilnost projekta,

| — | treći stup – tehnički i financijski doprinos, |
| --- | --- |

—

treći stup – tehnički i financijski doprinos,

| — | četvrti stup – dopunski pokazatelji. |
| --- | --- |

—

četvrti stup – dopunski pokazatelji.

Zbog njihovih različitih područja primjene, svaki se stup zasebno procjenjuje, ocjene se ne združuju u jedinstvenu ocjenu. Pri prioritizaciji projekata Odbor za ulaganja pridaje jednaku važnost svakom stupu, neovisno o tome dodjeljuju li se za pojedinačni stup brojčano izraženi bodovi ili se on sastoji od kvalitativnih i kvantitativnih pokazatelja kojima se ne dodjeljuju bodovi. U skladu s člankom 7. stavkom 14. Uredbe o EFSU-u Odbor za ulaganja koristit će se tom tablicom kako bi se osigurala nezavisna i transparentna procjena potencijalne i stvarne upotrebe jamstva EU-a. Time se ne dovodi u pitanje, i nadopunjuje se, razmatranje potencijalnih projekata koje vrši Odbor za ulaganja na temelju članka 7. stavka 7. Uredbe o EFSU-u.

2.   Tablica pokazatelja

Svaka operacija EFSU-a ocjenjuje se na temelju svih četiriju stupova. Ocjena se izračunava na temelju bodova koji se dodjeljuju nizu pokazatelja iz svakog stupa pri čemu se upotrebljava sljedeća ljestvica:

| Bodovi | Ocjena za drugi stup | Ocjena za prvi i treći stup |
| --- | --- | --- |
| 0–49 | Granično | Nisko |
| 50–99 | Prihvatljivo | Umjereno |
| 100–149 | Dobro | Znatno |
| ≥ 150 | Izvrsno | Visoko |

Bodovi

Ocjena za drugi stup

Ocjena za prvi i treći stup

0–49

Granično

Nisko

50–99

Prihvatljivo

Umjereno

100–149

Dobro

Znatno

≥ 150

Izvrsno

Visoko

Četvrti stup uključivat će dopunske pokazatelje kvantitativne i kvalitativne prirode i neće se konsolidirati u jednu ocjenu.

Prvi stup: Doprinos ciljevima politike EFSU-a

U prvom stupu procjenjuje se usklađenost operacije s ostvarenjem općih ciljeva EFSU-a utvrđenih u članku 9. stavku 2. Uredbe (EU) 2015/1017 te doprinos operacije tim ciljevima. Metodologija cjelokupne procjene prvog stupa temelji se na doprinosu operacije koji može biti ocijenjen kao „nizak”, „umjeren”, „znatan” i „visok”.

Procjena se temelji na sljedećim aspektima:

—   „doprinos ciljevima EFSU-a”: svi projekti moraju doprinijeti barem jednom od općih ciljeva u okviru EFSU-a. Projekti koji nisu važan prioritet politike, kao što je izgradnja „neprioritetnih” cesta u okviru mreže TEN, dobivaju nisku ocjenu,

—   „ključni ciljevi”: u članku 9. stavku 2. Uredbe (EU) 2015/1017 za svaki je opći cilj politike određen niz ključnih područja politike, koja se smatraju posebno važnima. Projekti u tim ključnim područjima politike napredovali bi za jedan stupanj na ljestvici za ocjenjivanje. Pri ocjenjivanju se uzimaju u obzir i posebne značajke projekta kojima se postiže iznimno visok doprinos, kao što su demonstracijski projekti ili projekti kojima se omogućuje velik doprinos ciljevima strategije Europa 2020. Projekti kojima se ostvaruju višestruki ciljevi, među ostalima horizontalni, primjerice kohezija i klima, dodatno će napredovati na ljestvici za ocjenjivanje.

Upotrebljava se jedan pokazatelj s četiri razine ocjene. Za izračunavanje cjelokupne ocjene, za svaki stupanj ljestvice dodjeljuje se do 50 bodova. Kada se bodovi zbroje (bez ponderiranja), projekt je moguće svrstati u „nisku” kategoriju (manje od 50 bodova), „umjerenu” (od 50 do 99 bodova), „znatnu” (od 100 do 149 bodova) ili „visoku” (150 bodova i više).

Drugi stup: Kvaliteta i stabilnost projekta

Drugi se stup sastoji od niza pokazatelja kako bi se ocijenila kvaliteta i stabilnost operacije. Definiran je drugačiji pristup za ulaganja u pojedinačne projekte ili za projekte financirane posredničkim zajmovima za više korisnika.

Za procjenu „pojedinačnih projekata” predviđeni su sljedeći aspekti i pokazatelji koji iz njih proizlaze:

| — | „Rast” (pokazatelj 1, od 0 do 100 bodova): doprinos projekta održivom rastu proizlazi iz njegova društveno-ekonomskog učinka u smislu troškova i koristi. Kada je moguće, kvantificira se ekonomska stopa povrata (ESP) služeći se najboljom praksom iz ekonomske struke. Njome se uzimaju u obzir društveno-ekonomski troškovi i koristi, uključujući učinke prelijevanja (primjerice pozitivan učinak istraživanja, razvoja i inovacija, dugoročne koristi za klimu ili učinak na tržište rada ili negativan učinak na okoliš). Međutim postoje i projekti kod kojih je teško izračunati ESP. Primjerice, brojni sektori djeluju na temelju usklađenosti sa standardima EU-a i glavni je cilj osigurati donošenje cjenovno najpovoljnijeg rješenja, a ne procijeniti sveukupni ekonomski povrat (primjer je pročišćavanje voda i obrada otpada). Za te se sektore procjena kvalitete temelji na referentnim vrijednostima svojstvenima sektoru. Za operacije kod kojih se grupiraju okvirni zajmovi procjena se temelji uglavnom na ulagačkoj strategiji i kriterijima kojima se služi promotor projekta.
  Zahtijevana minimalna stopa povrata za financiranje EIB-a općenito iznosi 5 %. Za standardni se projekt ESP u iznosu 5–7 % smatra „prihvatljivim”, 7–10 % „dobrim”, a projekt čiji je ESP iznad 10 % smatra se „izvrsnim”. Međutim klasifikacija rezultata temelji se i na određenim čimbenicima značajnima za pojedine sektore. Ti sektori koji se trenutačno smatraju manje održivima u pogledu okoliša (poput određenih vrsta prijevoza) financirali bi se samo u slučaju da ih se smatra „dobrima” s ekonomskog stajališta, što bi značilo ESP od najmanje 7 %. Suprotno tomu se za odabrane projekte s dugoročnom koristi za klimu smatra da su primjereni za financiranje ako imaju ESP u rasponu 3,5–5 %, pri čemu se uvodi „granična” kategorija. Ocjena za projekte iz privatnog sektora zbog njihova je profila rizika-dobiti „granična” za stope povrata u visini 5–7 %, „prihvatljiva” za stope u visini 7–10 %, „dobra” za stope u visini 10–15 % i „izvrsna” za stope povrata iznad 15 %. ESP se izračunava uzimajući u potpunosti u obzir pozitivne i negativne vanjske učinke, među ostalim na aspekte povezane s okolišem i klimatskim promjenama. Upravljački odbor može prilagoditi minimalnu stopu ako postoji dokaz da ona nije u skladu sa svojom ekonomski opravdanom razinom i uzimajući u obzir dugoročnu ekonomsku situaciju. |
| --- | --- |

—

„Rast” (pokazatelj 1, od 0 do 100 bodova): doprinos projekta održivom rastu proizlazi iz njegova društveno-ekonomskog učinka u smislu troškova i koristi. Kada je moguće, kvantificira se ekonomska stopa povrata (ESP) služeći se najboljom praksom iz ekonomske struke. Njome se uzimaju u obzir društveno-ekonomski troškovi i koristi, uključujući učinke prelijevanja (primjerice pozitivan učinak istraživanja, razvoja i inovacija, dugoročne koristi za klimu ili učinak na tržište rada ili negativan učinak na okoliš). Međutim postoje i projekti kod kojih je teško izračunati ESP. Primjerice, brojni sektori djeluju na temelju usklađenosti sa standardima EU-a i glavni je cilj osigurati donošenje cjenovno najpovoljnijeg rješenja, a ne procijeniti sveukupni ekonomski povrat (primjer je pročišćavanje voda i obrada otpada). Za te se sektore procjena kvalitete temelji na referentnim vrijednostima svojstvenima sektoru. Za operacije kod kojih se grupiraju okvirni zajmovi procjena se temelji uglavnom na ulagačkoj strategiji i kriterijima kojima se služi promotor projekta.

Zahtijevana minimalna stopa povrata za financiranje EIB-a općenito iznosi 5 %. Za standardni se projekt ESP u iznosu 5–7 % smatra „prihvatljivim”, 7–10 % „dobrim”, a projekt čiji je ESP iznad 10 % smatra se „izvrsnim”. Međutim klasifikacija rezultata temelji se i na određenim čimbenicima značajnima za pojedine sektore. Ti sektori koji se trenutačno smatraju manje održivima u pogledu okoliša (poput određenih vrsta prijevoza) financirali bi se samo u slučaju da ih se smatra „dobrima” s ekonomskog stajališta, što bi značilo ESP od najmanje 7 %. Suprotno tomu se za odabrane projekte s dugoročnom koristi za klimu smatra da su primjereni za financiranje ako imaju ESP u rasponu 3,5–5 %, pri čemu se uvodi „granična” kategorija. Ocjena za projekte iz privatnog sektora zbog njihova je profila rizika-dobiti „granična” za stope povrata u visini 5–7 %, „prihvatljiva” za stope u visini 7–10 %, „dobra” za stope u visini 10–15 % i „izvrsna” za stope povrata iznad 15 %. ESP se izračunava uzimajući u potpunosti u obzir pozitivne i negativne vanjske učinke, među ostalim na aspekte povezane s okolišem i klimatskim promjenama. Upravljački odbor može prilagoditi minimalnu stopu ako postoji dokaz da ona nije u skladu sa svojom ekonomski opravdanom razinom i uzimajući u obzir dugoročnu ekonomsku situaciju.

| — | „Sposobnosti promotora” (pokazatelj 2, od 0 do 30 bodova). Ocjenjuju se na temelju kvalitativne ocjene sposobnosti promotora da isporuči projekt na vrijeme i na učinkovit način, uzimajući u obzir i relevantan institucijski okvir i eventualnu tehničku pomoć koju je potrebno pružiti. To je posebno važno za okvirne zajmove, kod kojih se procjenjuju kriteriji određivanja prioriteta, mogućnost/sposobnost provedbe projekta i kontrole te sustavi praćenja i kontrole, kao i ispunjenje zahtjeva u vezi s okolišem, tržišnim natjecanjem i javnom nabavom. |
| --- | --- |

—

„Sposobnosti promotora” (pokazatelj 2, od 0 do 30 bodova). Ocjenjuju se na temelju kvalitativne ocjene sposobnosti promotora da isporuči projekt na vrijeme i na učinkovit način, uzimajući u obzir i relevantan institucijski okvir i eventualnu tehničku pomoć koju je potrebno pružiti. To je posebno važno za okvirne zajmove, kod kojih se procjenjuju kriteriji određivanja prioriteta, mogućnost/sposobnost provedbe projekta i kontrole te sustavi praćenja i kontrole, kao i ispunjenje zahtjeva u vezi s okolišem, tržišnim natjecanjem i javnom nabavom.

| — | „Održivost” (pokazatelj 3, od 0 do 30 bodova): standardima EIB-a zahtijeva se da projekti budu ne samo ekonomski održivi i time pridonose rastu, već i da su održivi u ekološkom i socijalnom pogledu. Od iznimne je važnosti da se zadrže visoki ekološki i socijalni standardi. Oni se procjenjuju na temelju podrobnih smjernica utvrđenih u priručniku o ekološkim i socijalnim praksama Environmental and Social Practices Handbook
   (2). |
| --- | --- |

—

„Održivost” (pokazatelj 3, od 0 do 30 bodova): standardima EIB-a zahtijeva se da projekti budu ne samo ekonomski održivi i time pridonose rastu, već i da su održivi u ekološkom i socijalnom pogledu. Od iznimne je važnosti da se zadrže visoki ekološki i socijalni standardi. Oni se procjenjuju na temelju podrobnih smjernica utvrđenih u priručniku o ekološkim i socijalnim praksama Environmental and Social Practices Handbook
   (2).

| — | „Zapošljavanje” (pokazatelj 4, od 0 do 40 bodova): ovim pokazateljem obuhvaćeno je zapošljavanje tijekom izgradnje i djelovanja. Broj radnih mjesta potrebnih tijekom izgradnje procjenjuje se na temelju koeficijenata specifičnih za svaki sektor. Broj radnih mjesta za fazu djelovanja procjenjuju analitičari projekta na temelju prethodnih iskustava u sektoru. U sljedećoj tablici sažeto su prikazane ocjene podijeljene na zapošljavanje tijekom izgradnje i tijekom faze djelovanja. Primjerice projekti s visokim udjelom radne snage tijekom izgradnje uključuju građevinske radove (posebno nepovezani sanacijski radovi), aktivnosti povezane s energetskom učinkovitošću i šumarstvo. Viša zaposlenost tijekom faze djelovanja povezana je s određenim industrijskim projektima.








  Zapošljavanje | 1 bod | 20 bodova | 40 bodova |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekvivalent punog radnog vremena tijekom izgradnje (na milijun EUR investicijskih troškova) | < 3,5 | 3,5–7,0 | > 7,0 |
| Ekvivalent punog radnog vremena tijekom faze djelovanja (na milijun EUR investicijskih troškova) | < 0,50 | 0,51–1,00 | > 1,00 |

—

„Zapošljavanje” (pokazatelj 4, od 0 do 40 bodova): ovim pokazateljem obuhvaćeno je zapošljavanje tijekom izgradnje i djelovanja. Broj radnih mjesta potrebnih tijekom izgradnje procjenjuje se na temelju koeficijenata specifičnih za svaki sektor. Broj radnih mjesta za fazu djelovanja procjenjuju analitičari projekta na temelju prethodnih iskustava u sektoru. U sljedećoj tablici sažeto su prikazane ocjene podijeljene na zapošljavanje tijekom izgradnje i tijekom faze djelovanja. Primjerice projekti s visokim udjelom radne snage tijekom izgradnje uključuju građevinske radove (posebno nepovezani sanacijski radovi), aktivnosti povezane s energetskom učinkovitošću i šumarstvo. Viša zaposlenost tijekom faze djelovanja povezana je s određenim industrijskim projektima.

Zapošljavanje

1 bod

20 bodova

40 bodova

Ekvivalent punog radnog vremena tijekom izgradnje (na milijun EUR investicijskih troškova)

< 3,5

3,5–7,0

> 7,0

Ekvivalent punog radnog vremena tijekom faze djelovanja (na milijun EUR investicijskih troškova)

< 0,50

0,51–1,00

> 1,00

Cjelokupna ocjena u drugom stupu za pojedinačne projekte izračunava se zbrajanjem bodova iz prethodno opisane četiri potkategorije te se time dobiva cjelokupna ocjena za projekt u rasponu od „granične” (manje od 50 bodova), „prihvatljive” (od 50 do 99 bodova), „dobre” (od 100 do 149 bodova) do „izvrsne” (150 bodova i više).

U pogledu posredničkih zajmova za više korisnika (Multi Beneficiary Intermediated Loans (MBIL)), drugim stupom osigurava se procjena sposobnosti i učinkovitosti financijskih i ostalih subjekata (uključujući razvojne institucije) da djeluju kao posrednici. Procjena se temelji na tri sljedeća neovisna pokazatelja:

| — | sposobnost i stabilnost posrednika i kvaliteta operativnog okruženja, |
| --- | --- |

—

sposobnost i stabilnost posrednika i kvaliteta operativnog okruženja,

| — | veći pristup financiranju i poboljšanje uvjeta financiranja, među ostalim za krajnje korisnike, |
| --- | --- |

—

veći pristup financiranju i poboljšanje uvjeta financiranja, među ostalim za krajnje korisnike,

| — | zapošljavanje na razini krajnjih korisnika. |
| --- | --- |

—

zapošljavanje na razini krajnjih korisnika.

Bodovi dodijeljeni pokazateljima u svakoj kategoriji zbrajaju se bez ponderiranja te se time dobiva cjelokupna ocjena za projekt u rasponu od „granične” (manje od 50 bodova), „prihvatljive” (od 50 do 99 bodova), „dobre” (od 100 do 149 bodova) do „izvrsne” (150 bodova i više).

Treći stup: Tehnički i financijski doprinos projektu

Treći stup usredotočen je na vrijednost koja proizlazi iz sudjelovanja EIB-a i potpore iz samog EFSU-a, koji nude financijsku i nefinancijsku korist za projekt. Taj posebni doprinos procjenjuje se na temelju triju pokazatelja, od kojih se svakim mjere dopunski aspekti dodane vrijednosti:

| — | „financijski doprinos”, odnosno poboljšanje uvjeta financiranja ponuđenih drugoj strani u odnosu na alternativne izvore financiranja (smanjenje kamatne stope i/ili duži rokovi), |
| --- | --- |

—

„financijski doprinos”, odnosno poboljšanje uvjeta financiranja ponuđenih drugoj strani u odnosu na alternativne izvore financiranja (smanjenje kamatne stope i/ili duži rokovi),

| — | „poticanje financiranja”, odnosno povećanje učinkovitosti potpore drugih dionika; iskorištavanje sredstava trećih osoba posebno iz privatnog sektora te naznaka učinaka za druge kreditore, |
| --- | --- |

—

„poticanje financiranja”, odnosno povećanje učinkovitosti potpore drugih dionika; iskorištavanje sredstava trećih osoba posebno iz privatnog sektora te naznaka učinaka za druge kreditore,

| — | „doprinos i savjetovanje od strane EIB-a”, odnosno pružanje nefinancijskih usluga u obliku doprinosa stručnjaka/prijenosa znanja kako bi se olakšala provedba projekta i ojačao institucijski kapacitet te pružili savjeti o financijskom strukturiranju. To bi se moglo omogućiti u okviru Europskog savjetodavnog centra za ulaganja i svih ostalih postojećih savjetodavnih struktura kao što su JASPERS, ELENA ili Innovfin Advisory iz programa Obzor 2020. odnosno drugim primjerenim sredstvima kao što je potpora pri provedbi projekta. |
| --- | --- |

—

„doprinos i savjetovanje od strane EIB-a”, odnosno pružanje nefinancijskih usluga u obliku doprinosa stručnjaka/prijenosa znanja kako bi se olakšala provedba projekta i ojačao institucijski kapacitet te pružili savjeti o financijskom strukturiranju. To bi se moglo omogućiti u okviru Europskog savjetodavnog centra za ulaganja i svih ostalih postojećih savjetodavnih struktura kao što su JASPERS, ELENA ili Innovfin Advisory iz programa Obzor 2020. odnosno drugim primjerenim sredstvima kao što je potpora pri provedbi projekta.

Svaki se pokazatelj nezavisno ocjenjuje u skladu s ujednačenom i dobro dokumentiranom postojećom EIB-ovom metodologijom i njezinim naknadnim izmjenama. Kao u slučaju prvog stupa, ocjene su u rasponu od „niske” do „visoke”. Bodovi dodijeljeni svakom pokazatelju zbrajaju se bez ponderiranja te se time dobiva cjelokupna ocjena za projekt u ovom stupu u rasponu od „niske” (manje od 50 bodova), „umjerene” (od 50 do 99 bodova), „znatne” (od 100 do 149 bodova) do „visoke” (150 bodova i više).

Četvrti stup: Dopunski pokazatelji

Tablica pokazatelja dopunjuje se sljedećim pokazateljima koji se dostavljaju za svaku operaciju kako bi se odrazili ključni transverzalni aspekti EIB-ovih operacija u okviru EFSU-a:

| — | dodatnost: navodi se je li operacija posebna aktivnost ili redovna operacija. Za redovne operacije dostavit će se dodatna objašnjenja kojima se opravdava dodatnost kako je utvrđeno u članku 5. Uredbe (EU) 2015/1017, |
| --- | --- |

—

dodatnost: navodi se je li operacija posebna aktivnost ili redovna operacija. Za redovne operacije dostavit će se dodatna objašnjenja kojima se opravdava dodatnost kako je utvrđeno u članku 5. Uredbe (EU) 2015/1017,

| — | niz pokazatelja povezanih s makroekonomskim kontekstom u kojem se projekt realizira, kojima se među ostalim omogućuje članovima Odbora za ulaganja da procijene mogući učinak na ekonomske nejednakosti u Uniji i dugoročni potencijal rasta: i. pokazatelji specifični za uvjete ulaganja; ii. proizvodni manjak izračunan na temelju metodologije funkcije proizvodnje koju je odobrilo Vijeće Ecofina; iii. potencijalni rast BDP-a; iv. pokazatelji specifični za nezaposlenost: stopa nezaposlenosti, promjena stope nezaposlenosti na godišnjoj osnovi i usporedba s prosjekom EU-a; v. složeni pokazatelj troškova zaduživanja za nefinancijska društva ili, ako nije dostupno, kamatne stope banaka koje se primjenjuju na nefinancijska društva. U svjetlu tih pokazatelja Odbor za ulaganja posebnu pažnju usmjerava na projekte kojima se pridonosi uklanjanju ekonomskih nejednakosti u Uniji, |
| --- | --- |

—

niz pokazatelja povezanih s makroekonomskim kontekstom u kojem se projekt realizira, kojima se među ostalim omogućuje članovima Odbora za ulaganja da procijene mogući učinak na ekonomske nejednakosti u Uniji i dugoročni potencijal rasta: i. pokazatelji specifični za uvjete ulaganja; ii. proizvodni manjak izračunan na temelju metodologije funkcije proizvodnje koju je odobrilo Vijeće Ecofina; iii. potencijalni rast BDP-a; iv. pokazatelji specifični za nezaposlenost: stopa nezaposlenosti, promjena stope nezaposlenosti na godišnjoj osnovi i usporedba s prosjekom EU-a; v. složeni pokazatelj troškova zaduživanja za nefinancijska društva ili, ako nije dostupno, kamatne stope banaka koje se primjenjuju na nefinancijska društva. U svjetlu tih pokazatelja Odbor za ulaganja posebnu pažnju usmjerava na projekte kojima se pridonosi uklanjanju ekonomskih nejednakosti u Uniji,

| — | očekivani multiplikacijski učinak djelovanja EFSU-a, |
| --- | --- |

—

očekivani multiplikacijski učinak djelovanja EFSU-a,

| — | iznos mobiliziranih privatnih financijskih sredstava, |
| --- | --- |

—

iznos mobiliziranih privatnih financijskih sredstava,

| — | suradnja s nacionalnim razvojnim bankama i potpora platformama za ulaganja, |
| --- | --- |

—

suradnja s nacionalnim razvojnim bankama i potpora platformama za ulaganja,

| — | sufinanciranje s Europskim strukturnim i investicijskim fondovima, |
| --- | --- |

—

sufinanciranje s Europskim strukturnim i investicijskim fondovima,

| — | sufinanciranje s ostalim instrumentima EU-a (tj. Obzor 2020., Instrument za povezivanje Europe itd.), |
| --- | --- |

—

sufinanciranje s ostalim instrumentima EU-a (tj. Obzor 2020., Instrument za povezivanje Europe itd.),

| — | ostvarena energetska učinkovitost (za relevantne operacije), |
| --- | --- |

—

ostvarena energetska učinkovitost (za relevantne operacije),

| — | pokazatelj za klimatske aktivnosti (za relevantne operacije). |
| --- | --- |

—

pokazatelj za klimatske aktivnosti (za relevantne operacije).

---

(1)  Tablica pokazatelja ne primjenjuje se na operacije iz članka 10. stavka 2. točke (b) Uredbe (EU) 2015/1017.

(2)  http://www.eib.org/attachments/strategies/environmental_and_social_practices_handbook_en.pdf

---

| 19.9.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 244/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 244/25

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1559

оd 18. rujna 2015.

o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo) podrijetlom iz Indije

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice („Osnovna uredba”) (1), a posebno njezin članak 7. stavak 4.,

nakon savjetovanja s državama članicama,

budući da:

1.   POSTUPAK

1.1.   Pokretanje postupka

| (1) | Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 20. prosinca 2014. antidampinški ispitni postupak povezan s uvozom u Uniju cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo) podrijetlom iz Indije („predmetna zemlja”) na temelju članka 5. Osnovne uredbe. Obavijest o pokretanju postupka objavila je u Službenom listu Europske unije
   (2) („Obavijest o pokretanju postupka”). |
| --- | --- |

(1)

Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 20. prosinca 2014. antidampinški ispitni postupak povezan s uvozom u Uniju cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo) podrijetlom iz Indije („predmetna zemlja”) na temelju članka 5. Osnovne uredbe. Obavijest o pokretanju postupka objavila je u Službenom listu Europske unije
   (2) („Obavijest o pokretanju postupka”).

| (2) | Komisija je pokrenula ispitni postupak nakon što je grupa Saint-Gobain PAM Group („podnositelj zahtjeva”) 10. studenoga 2014. podnijela zahtjev u ime proizvođača koji predstavljaju više od 25 % ukupne proizvodnje cijevi od duktilnog lijevanog željeza u Uniji. Zahtjev je sadržavao dokaz o dampingu i posljedičnoj materijalnoj šteti što je bilo dostatno da se opravda pokretanje ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je pokrenula ispitni postupak nakon što je grupa Saint-Gobain PAM Group („podnositelj zahtjeva”) 10. studenoga 2014. podnijela zahtjev u ime proizvođača koji predstavljaju više od 25 % ukupne proizvodnje cijevi od duktilnog lijevanog željeza u Uniji. Zahtjev je sadržavao dokaz o dampingu i posljedičnoj materijalnoj šteti što je bilo dostatno da se opravda pokretanje ispitnog postupka.

| (3) | Komisija je 11. ožujka 2015. pokrenula antisubvencijski ispitni postupak povezan s uvozom u Uniju cijevi od duktilnog lijevanog željeza podrijetlom iz Indije te je započela zasebni ispitni postupak. Obavijest o pokretanju postupka objavila je u Službenom listu Europske unije
   (3). Taj je ispitni postupak još uvijek u tijeku. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 11. ožujka 2015. pokrenula antisubvencijski ispitni postupak povezan s uvozom u Uniju cijevi od duktilnog lijevanog željeza podrijetlom iz Indije te je započela zasebni ispitni postupak. Obavijest o pokretanju postupka objavila je u Službenom listu Europske unije
   (3). Taj je ispitni postupak još uvijek u tijeku.

1.2.   Zainteresirane strane

| (4) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Točnije, Komisija je posebno obavijestila podnositelje zahtjeva, ostale proizvođače iz Unije koji su joj poznati, poznate joj proizvođače izvoznike i nadležna indijska tijela, uvoznike koji su joj poznati, dobavljače, korisnike, trgovce i udruženja za koje se zna da se na njih odnosi pokretanje ispitnog postupka te ih je pozvala na sudjelovanje. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Točnije, Komisija je posebno obavijestila podnositelje zahtjeva, ostale proizvođače iz Unije koji su joj poznati, poznate joj proizvođače izvoznike i nadležna indijska tijela, uvoznike koji su joj poznati, dobavljače, korisnike, trgovce i udruženja za koje se zna da se na njih odnosi pokretanje ispitnog postupka te ih je pozvala na sudjelovanje.

| (5) | Zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima. Nijedna zainteresirana strana nije zatražila saslušanje kako bi dostavila primjedbe na pokretanje postupka. |
| --- | --- |

(5)

Zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima. Nijedna zainteresirana strana nije zatražila saslušanje kako bi dostavila primjedbe na pokretanje postupka.

1.2.1.   Odabir uzorka

| (6) | U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(6)

U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.

Odabir uzorka proizvođača i uvoznika iz Unije

| (7) | Odabir uzorka proizvođača iz Unije nije bio potreban. Postoje samo tri društva ili grupe društava koja proizvode predmetni proizvod u Uniji i dva su od njih, koja predstavljaju oko 96 % ukupne proizvodnje Unije, surađivala u ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(7)

Odabir uzorka proizvođača iz Unije nije bio potreban. Postoje samo tri društva ili grupe društava koja proizvode predmetni proizvod u Uniji i dva su od njih, koja predstavljaju oko 96 % ukupne proizvodnje Unije, surađivala u ispitnom postupku.

| (8) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka uvoznika potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka. Nepovezani uvoznici nisu se javili Komisiji unutar rokova određenih u Obavijesti o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(8)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka uvoznika potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka. Nepovezani uvoznici nisu se javili Komisiji unutar rokova određenih u Obavijesti o pokretanju postupka.

Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz Indije

| (9) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika iz Indije zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka. Osim toga, Komisija je zatražila od Misije Republike Indije pri Europskoj uniji da utvrdi ostale proizvođače izvoznike, ako ih ima, koji bi mogli biti zainteresirani za suradnju u ispitnom postupku, i/ili stupi u kontakt s njima. |
| --- | --- |

(9)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika iz Indije zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka. Osim toga, Komisija je zatražila od Misije Republike Indije pri Europskoj uniji da utvrdi ostale proizvođače izvoznike, ako ih ima, koji bi mogli biti zainteresirani za suradnju u ispitnom postupku, i/ili stupi u kontakt s njima.

| (10) | Dva proizvođača izvoznika iz predmetne zemlje dostavila su zatražene podatke i pristala na uvrštenje u uzorak. Oni su obuhvaćali 100 % izvoza iz Indije tijekom razdoblja ispitnog postupka. Stoga je Komisija odlučila da odabir uzorka nije potreban. |
| --- | --- |

(10)

Dva proizvođača izvoznika iz predmetne zemlje dostavila su zatražene podatke i pristala na uvrštenje u uzorak. Oni su obuhvaćali 100 % izvoza iz Indije tijekom razdoblja ispitnog postupka. Stoga je Komisija odlučila da odabir uzorka nije potreban.

1.2.2.   Odgovori na upitnik

| (11) | Komisija je poslala upitnike dvama indijskim proizvođačima izvoznicima koji su surađivali, trima proizvođačima iz Unije te korisnicima koji su joj se javili unutar rokova određenih u Obavijesti o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je poslala upitnike dvama indijskim proizvođačima izvoznicima koji su surađivali, trima proizvođačima iz Unije te korisnicima koji su joj se javili unutar rokova određenih u Obavijesti o pokretanju postupka.

| (12) | Odgovori na upitnik primljeni su od dvaju indijskih proizvođača izvoznika, dvaju proizvođača iz Unije i nekoliko desetaka korisnika. |
| --- | --- |

(12)

Odgovori na upitnik primljeni su od dvaju indijskih proizvođača izvoznika, dvaju proizvođača iz Unije i nekoliko desetaka korisnika.

1.2.3.   Posjeti radi provjere

| (13) | Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za privremeno utvrđivanje dampinga, proizašle štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih društava:

  proizvođači iz Unije







  — | SAINT-GOBAIN PAM, Pont-à-Mousson, Francuska; SAINT-GOBAIN PAM ESPANA S.A., Madrid, Španjolska; SAINT-GOBAIN PAM Deutschland GmbH, Saarbrücken, Njemačka |
| --- | --- | --- |

(13)

Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za privremeno utvrđivanje dampinga, proizašle štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih društava:

proizvođači iz Unije

—

SAINT-GOBAIN PAM, Pont-à-Mousson, Francuska; SAINT-GOBAIN PAM ESPANA S.A., Madrid, Španjolska; SAINT-GOBAIN PAM Deutschland GmbH, Saarbrücken, Njemačka

| — | Duktus Rohrsysteme Wetzlar GmbH, Wetzlar, Njemačka |
| --- | --- |

—

Duktus Rohrsysteme Wetzlar GmbH, Wetzlar, Njemačka

povezana prodajna društva

| — | SAINT-GOBAIN PAM PORTUGAL S.A., Lisabon, Portugal |
| --- | --- |

—

SAINT-GOBAIN PAM PORTUGAL S.A., Lisabon, Portugal

| — | SAINT-GOBAIN PAM ITALIA S.p.A., Milano, Italija |
| --- | --- |

—

SAINT-GOBAIN PAM ITALIA S.p.A., Milano, Italija

| — | SAINT-GOBAIN PAM UK, Stanton-by-Dale, Ujedinjena Kraljevina |
| --- | --- |

—

SAINT-GOBAIN PAM UK, Stanton-by-Dale, Ujedinjena Kraljevina

| — | SGPS BELGIUM S.A., Landen, Belgija |
| --- | --- |

—

SGPS BELGIUM S.A., Landen, Belgija

proizvođači izvoznici iz Indije

| — | Electrosteel Castings Ltd, Kolkata, Indija, i njegovo povezano društvo Lanco Industries Limited (sada poznato kao Srikalahasthi Pipes Limited), Andhra Pradesh, Indija. |
| --- | --- |

—

Electrosteel Castings Ltd, Kolkata, Indija, i njegovo povezano društvo Lanco Industries Limited (sada poznato kao Srikalahasthi Pipes Limited), Andhra Pradesh, Indija.

| — | Jindal Saw Limited, New Delhi, Indija |
| --- | --- |

—

Jindal Saw Limited, New Delhi, Indija

povezani uvoznici/trgovci

| — | Electrosteel Europe S.A., Francuska, koji ima sljedeće podružnice:






  — | Electrosteel Europe S.A. Sucursal En Espana, Španjolska |
| --- | --- | --- |

—

Electrosteel Europe S.A., Francuska, koji ima sljedeće podružnice:

—

Electrosteel Europe S.A. Sucursal En Espana, Španjolska

| — | Electrosteel Europe S.A. Succursale Italia, Italija |
| --- | --- |

—

Electrosteel Europe S.A. Succursale Italia, Italija

| — | Electrosteel Europe S.A. Niederlassung Deutschland, Njemačka |
| --- | --- |

—

Electrosteel Europe S.A. Niederlassung Deutschland, Njemačka

| — | Electrosteel Castings (UK) Ltd, Ujedinjena Kraljevina |
| --- | --- |

—

Electrosteel Castings (UK) Ltd, Ujedinjena Kraljevina

| — | Electrosteel Trading S.A. (Španjolska) |
| --- | --- |

—

Electrosteel Trading S.A. (Španjolska)

| — | Jindal Saw Italia SPA, Italija |
| --- | --- |

—

Jindal Saw Italia SPA, Italija

| — | Jindal Saw Pipeline Solutions Limited, Ujedinjena Kraljevina |
| --- | --- |

—

Jindal Saw Pipeline Solutions Limited, Ujedinjena Kraljevina

1.3.   Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

| (14) | Ispitnim postupkom u pogledu dampinga i štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2013. do 30. rujna 2014. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2011. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”). |
| --- | --- |

(14)

Ispitnim postupkom u pogledu dampinga i štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2013. do 30. rujna 2014. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2011. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

2.1.   Predmetni proizvod

| (15) | Predmetni proizvod jesu cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željeza) („duktilne cijevi”) podrijetlom iz Indije, trenutačno obuhvaćene oznakama KN ex 7303 00 10 i ex 7303 00 90. Te oznake KN imaju samo informativnu svrhu. |
| --- | --- |

(15)

Predmetni proizvod jesu cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željeza) („duktilne cijevi”) podrijetlom iz Indije, trenutačno obuhvaćene oznakama KN ex 7303 00 10 i ex 7303 00 90. Te oznake KN imaju samo informativnu svrhu.

| (16) | Duktilne cijevi upotrebljavaju se za opskrbu pitkom vodom, odlaganje otpadnih voda i navodnjavanje poljoprivrednog zemljišta. Voda se kroz duktilne cijevi može provoditi s pomoću pritiska ili gravitacijom. Cijevi mogu biti promjera od 60 mm do 2 000 mm i duge 5,5, 6,7 ili 8 metara. Obično su iznutra obložene cementom ili drugim materijalima, a izvana su obložene cinkom, obojene ili oblijepljene vrpcom. Glavni su krajnji korisnici javna komunalna poduzeća. |
| --- | --- |

(16)

Duktilne cijevi upotrebljavaju se za opskrbu pitkom vodom, odlaganje otpadnih voda i navodnjavanje poljoprivrednog zemljišta. Voda se kroz duktilne cijevi može provoditi s pomoću pritiska ili gravitacijom. Cijevi mogu biti promjera od 60 mm do 2 000 mm i duge 5,5, 6,7 ili 8 metara. Obično su iznutra obložene cementom ili drugim materijalima, a izvana su obložene cinkom, obojene ili oblijepljene vrpcom. Glavni su krajnji korisnici javna komunalna poduzeća.

2.2.   Istovjetni proizvod

| (17) | Ispitnim postupkom pokazalo se da proizvod koji se proizvodi i prodaje u Indiji te proizvod koji se proizvodi i prodaje u Uniji imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva. |
| --- | --- |

(17)

Ispitnim postupkom pokazalo se da proizvod koji se proizvodi i prodaje u Indiji te proizvod koji se proizvodi i prodaje u Uniji imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva.

| (18) | Komisija je u toj fazi stoga odlučila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je u toj fazi stoga odlučila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

3.   DAMPING

3.1.   Uobičajena vrijednost

| (19) | Komisija je najprije ispitala je li ukupni obujam domaće prodaje svakog proizvođača izvoznika koji je surađivao reprezentativan u skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne Uredbe. Domaća je prodaja reprezentativna ako ukupni obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima na domaćem tržištu po proizvođaču izvozniku predstavlja najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje predmetnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Na temelju toga ukupna je prodaja istovjetnog proizvoda svakog proizvođača izvoznika na domaćem tržištu bila reprezentativna. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je najprije ispitala je li ukupni obujam domaće prodaje svakog proizvođača izvoznika koji je surađivao reprezentativan u skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne Uredbe. Domaća je prodaja reprezentativna ako ukupni obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima na domaćem tržištu po proizvođaču izvozniku predstavlja najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje predmetnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Na temelju toga ukupna je prodaja istovjetnog proizvoda svakog proizvođača izvoznika na domaćem tržištu bila reprezentativna.

| (20) | Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu, a koje su bile identične ili usporedive s vrstama proizvoda koje se prodaju za izvoz u Uniju za proizvođače izvoznike s reprezentativnom domaćom prodajom. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu, a koje su bile identične ili usporedive s vrstama proizvoda koje se prodaju za izvoz u Uniju za proizvođače izvoznike s reprezentativnom domaćom prodajom.

| (21) | Komisija je zatim ispitala je li domaća prodaja svakog proizvođača izvoznika koji je surađivao na njegovu domaćem tržištu za svaku vrstu proizvoda koja je identična ili usporediva s vrstom proizvoda koja se prodaje radi izvoza u Uniju reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja bilo koje vrste proizvoda reprezentativna je ako ukupni obujam domaće prodaje te vrste proizvoda nezavisnim kupcima tijekom razdoblja ispitnog postupka predstavlja najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje identične ili usporedive vrste proizvoda u Uniju. Na temelju toga Komisija je utvrdila da domaća prodaja nekih vrsta proizvoda nije bila reprezentativna jer je predstavljala manje od 5 % ukupnog obujma prodaje identične ili usporedive vrste proizvoda Uniji. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je zatim ispitala je li domaća prodaja svakog proizvođača izvoznika koji je surađivao na njegovu domaćem tržištu za svaku vrstu proizvoda koja je identična ili usporediva s vrstom proizvoda koja se prodaje radi izvoza u Uniju reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja bilo koje vrste proizvoda reprezentativna je ako ukupni obujam domaće prodaje te vrste proizvoda nezavisnim kupcima tijekom razdoblja ispitnog postupka predstavlja najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje identične ili usporedive vrste proizvoda u Uniju. Na temelju toga Komisija je utvrdila da domaća prodaja nekih vrsta proizvoda nije bila reprezentativna jer je predstavljala manje od 5 % ukupnog obujma prodaje identične ili usporedive vrste proizvoda Uniji.

| (22) | Komisija je zatim za svaku vrstu proizvoda definirala udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe upotrebljavati stvarnu domaću prodaju. |
| --- | --- |

(22)

Komisija je zatim za svaku vrstu proizvoda definirala udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe upotrebljavati stvarnu domaću prodaju.

| (23) | Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili nije:






  (a) | ako obujam prodaje vrste proizvoda prodanog po neto prodajnoj cijeni koja je jednaka izračunanom trošku proizvodnje ili viša od njega predstavlja više od 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda; i |
| --- | --- | --- |

(23)

Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili nije:

(a)

ako obujam prodaje vrste proizvoda prodanog po neto prodajnoj cijeni koja je jednaka izračunanom trošku proizvodnje ili viša od njega predstavlja više od 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda; i

| (b) | ako je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda jednaka jediničnom trošku proizvodnje ili viša od njega. |
| --- | --- |

(b)

ako je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda jednaka jediničnom trošku proizvodnje ili viša od njega.

| (24) | U tom je slučaju uobičajena vrijednost ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje te vrste proizvoda tijekom RIP-a. |
| --- | --- |

(24)

U tom je slučaju uobičajena vrijednost ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje te vrste proizvoda tijekom RIP-a.

| (25) | Uobičajena vrijednost jest stvarna domaća cijena po vrsti proizvoda isključivo profitabilne domaće prodaje tih vrsta proizvoda tijekom RIP-a:






  (a) | ako obujam profitabilne prodaje određene vrste proizvoda predstavlja 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda; ili |
| --- | --- | --- |

(25)

Uobičajena vrijednost jest stvarna domaća cijena po vrsti proizvoda isključivo profitabilne domaće prodaje tih vrsta proizvoda tijekom RIP-a:

(a)

ako obujam profitabilne prodaje određene vrste proizvoda predstavlja 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda; ili

| (b) | ako je ponderirana prosječna cijena te vrste proizvoda niža od jediničnog troška proizvodnje. |
| --- | --- |

(b)

ako je ponderirana prosječna cijena te vrste proizvoda niža od jediničnog troška proizvodnje.

| (26) | Domaća prodaja upotrijebljena za izračun uobičajene vrijednosti za dva proizvođača izvoznika koji su surađivali izvršena je izravno nezavisnim kupcima. Analizom domaće prodaje pokazalo se da je dio domaće proizvodnje bio profitabilan i da je ponderirana prosječna prodajna cijena bila viša od troška proizvodnje. U skladu s tim za vrste proizvoda za koje je utvrđeno da su identične ili usporedive s vrstama proizvoda koje su prodane za izvoz u Uniji uobičajena vrijednost izračunana je kao ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje ili, prema potrebi, kao ponderirani prosjek isključivo profitabilne prodaje. |
| --- | --- |

(26)

Domaća prodaja upotrijebljena za izračun uobičajene vrijednosti za dva proizvođača izvoznika koji su surađivali izvršena je izravno nezavisnim kupcima. Analizom domaće prodaje pokazalo se da je dio domaće proizvodnje bio profitabilan i da je ponderirana prosječna prodajna cijena bila viša od troška proizvodnje. U skladu s tim za vrste proizvoda za koje je utvrđeno da su identične ili usporedive s vrstama proizvoda koje su prodane za izvoz u Uniji uobičajena vrijednost izračunana je kao ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje ili, prema potrebi, kao ponderirani prosjek isključivo profitabilne prodaje.

| (27) | Za vrste proizvoda za koje nije bilo prodaje identične ili usporedive vrste istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine ili ona nije bila dostatna ili ako se vrsta proizvoda nije prodavala u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu, Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(27)

Za vrste proizvoda za koje nije bilo prodaje identične ili usporedive vrste istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine ili ona nije bila dostatna ili ako se vrsta proizvoda nije prodavala u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu, Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. Osnovne uredbe.

| (28) | Uobičajena vrijednost izračunana je tako da su sljedeće vrijednosti pribrojene prosječnom trošku proizvodnje istovjetnog proizvoda svakog proizvođača izvoznika koji je surađivao tijekom razdoblja ispitnog postupka:






  (a) | ponderirani prosječni troškovi prodaje te ponderirani prosječni opći i administrativni troškovi koji za proizvođača izvoznika nastali u domaćoj prodaji istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom RIP-a; i |
| --- | --- | --- |

(28)

Uobičajena vrijednost izračunana je tako da su sljedeće vrijednosti pribrojene prosječnom trošku proizvodnje istovjetnog proizvoda svakog proizvođača izvoznika koji je surađivao tijekom razdoblja ispitnog postupka:

(a)

ponderirani prosječni troškovi prodaje te ponderirani prosječni opći i administrativni troškovi koji za proizvođača izvoznika nastali u domaćoj prodaji istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom RIP-a; i

| (b) | ponderirana prosječna dobit koju je proizvođač izvoznik koji je surađivao ostvario od domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom RIP-a. |
| --- | --- |

(b)

ponderirana prosječna dobit koju je proizvođač izvoznik koji je surađivao ostvario od domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom RIP-a.

| (29) | Podnositelj zahtjeva tvrdio je da su indijskim porezom na izvoz željezne rude, koji je iznosio 30 % u RIP-u, snižene domaće cijene željezne rude i smanjen trošak glavne sirovine proizvođača izvoznika na 40 % cijene na svjetskom tržištu, zbog čega su navodno izvozne cijene CIF EU za duktilne cijevi iznosile 40 – 100 EUR/tona ili 8 – 17 % izvozne cijene. U tim je okolnostima podnositelj zahtjeva zatražio da se uobičajena vrijednost uskladi na odgovarajući način. |
| --- | --- |

(29)

Podnositelj zahtjeva tvrdio je da su indijskim porezom na izvoz željezne rude, koji je iznosio 30 % u RIP-u, snižene domaće cijene željezne rude i smanjen trošak glavne sirovine proizvođača izvoznika na 40 % cijene na svjetskom tržištu, zbog čega su navodno izvozne cijene CIF EU za duktilne cijevi iznosile 40 – 100 EUR/tona ili 8 – 17 % izvozne cijene. U tim je okolnostima podnositelj zahtjeva zatražio da se uobičajena vrijednost uskladi na odgovarajući način.

| (30) | Proizvođači izvoznici tvrdili su da su cijene po kojima kupuju željeznu rudu u Indiji slične cijeni po kojoj se željezna ruda izvozi iz Indije. Osim toga, jedan je od proizvođača izvoznika tvrdio, ali tek nakon obavljenih posjeta radi provjere u Indiji, da je željeznu rudu iz trećih zemalja počeo kupovati nakon RIP-a. |
| --- | --- |

(30)

Proizvođači izvoznici tvrdili su da su cijene po kojima kupuju željeznu rudu u Indiji slične cijeni po kojoj se željezna ruda izvozi iz Indije. Osim toga, jedan je od proizvođača izvoznika tvrdio, ali tek nakon obavljenih posjeta radi provjere u Indiji, da je željeznu rudu iz trećih zemalja počeo kupovati nakon RIP-a.

| (31) | Na temelju dosad prikupljenih dokaza Komisija nije mogla privremeno utvrditi jesu li indijske domaće cijene željezne rude snižene u odnosu na cijene na drugim tržištima. |
| --- | --- |

(31)

Na temelju dosad prikupljenih dokaza Komisija nije mogla privremeno utvrditi jesu li indijske domaće cijene željezne rude snižene u odnosu na cijene na drugim tržištima.

| (32) | U skladu s tim tvrdnje industrije Unije i proizvođačâ izvoznikâ nisu se mogle provjeriti u toj fazi ispitnog postupka te će se dodatno ispitati u konačnoj fazi ispitnog postupka te u usporednom antisubvencijskom ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(32)

U skladu s tim tvrdnje industrije Unije i proizvođačâ izvoznikâ nisu se mogle provjeriti u toj fazi ispitnog postupka te će se dodatno ispitati u konačnoj fazi ispitnog postupka te u usporednom antisubvencijskom ispitnom postupku.

3.2.   Izvozna cijena

| (33) | Proizvođači izvoznici izvozili su u Uniju uglavnom preko povezanih društava koja djeluju kao uvoznici. Izvoz izvršen izravno nezavisnim kupcima činio je samo otprilike 1 % njihova ukupnog izvoza u Uniju. |
| --- | --- |

(33)

Proizvođači izvoznici izvozili su u Uniju uglavnom preko povezanih društava koja djeluju kao uvoznici. Izvoz izvršen izravno nezavisnim kupcima činio je samo otprilike 1 % njihova ukupnog izvoza u Uniju.

| (34) | U slučajevima u kojima su proizvođači izvoznici izvozili predmetni proizvod izravno nezavisnim kupcima u Uniji, izvozna cijena bila je stvarno plaćena ili naplativa cijena za predmetni proizvod kada se prodavao za izvoz u Uniju u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(34)

U slučajevima u kojima su proizvođači izvoznici izvozili predmetni proizvod izravno nezavisnim kupcima u Uniji, izvozna cijena bila je stvarno plaćena ili naplativa cijena za predmetni proizvod kada se prodavao za izvoz u Uniju u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.

| (35) | U slučajevima u kojima su proizvođači izvoznici izvozili predmetni proizvod u Uniju preko povezanih društava koja su djelovala kao uvoznik, izvozna cijena utvrđena je na temelju cijene po kojoj je uvezeni proizvod prvi put prodan nezavisnim kupcima u Uniji u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe. U tom je slučaju cijena prilagođena za sve troškove nastale između uvoza i preprodaje, uključujući troškove prodaje, opće i administrativne troškove te za ostvarenu dobit. Budući da nepovezani uvoznici nisu surađivali, upotrijebljena je prosječna dobit od 3,7 %, na temelju podataka iz zahtjeva. |
| --- | --- |

(35)

U slučajevima u kojima su proizvođači izvoznici izvozili predmetni proizvod u Uniju preko povezanih društava koja su djelovala kao uvoznik, izvozna cijena utvrđena je na temelju cijene po kojoj je uvezeni proizvod prvi put prodan nezavisnim kupcima u Uniji u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe. U tom je slučaju cijena prilagođena za sve troškove nastale između uvoza i preprodaje, uključujući troškove prodaje, opće i administrativne troškove te za ostvarenu dobit. Budući da nepovezani uvoznici nisu surađivali, upotrijebljena je prosječna dobit od 3,7 %, na temelju podataka iz zahtjeva.

| (36) | Jedan od proizvođača izvoznika tvrdio je da se umjesto primjene članka 2. stavka 9. Osnovne uredbe izvozna cijena treba temeljiti na transfernim cijenama između proizvođača izvoznika i njegovih povezanih društava u EU-u. Tvrdio je da su te cijene pouzdane jer su carinska i porezna tijela (za potrebe PDV-a i poreza na dohodak) nekih država članica priznavala da su transakcije između trgovaca i društva majke izvršene po tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(36)

Jedan od proizvođača izvoznika tvrdio je da se umjesto primjene članka 2. stavka 9. Osnovne uredbe izvozna cijena treba temeljiti na transfernim cijenama između proizvođača izvoznika i njegovih povezanih društava u EU-u. Tvrdio je da su te cijene pouzdane jer su carinska i porezna tijela (za potrebe PDV-a i poreza na dohodak) nekih država članica priznavala da su transakcije između trgovaca i društva majke izvršene po tržišnim uvjetima.

| (37) | Komisija je tu tvrdnju privremeno odbila zbog sljedećih razloga. Prvo, svrha provjere carinskih tijela znatno se razlikuje od provjere koju Komisija provodi u kontekstu antidampinškog ispitnog postupka. U tom slučaju, s obzirom na to da carinske pristojbe iznose nula, carinska tijela nisu imala poticaj provjeravati prijavljene izvozne cijene. Osim toga, Komisija nije primila dostatne dokaze kojima se pokazuje da su porezna tijela izričito priznala izvozne cijene između proizvođača izvoznika i njegovih povezanih društava u EU-u. |
| --- | --- |

(37)

Komisija je tu tvrdnju privremeno odbila zbog sljedećih razloga. Prvo, svrha provjere carinskih tijela znatno se razlikuje od provjere koju Komisija provodi u kontekstu antidampinškog ispitnog postupka. U tom slučaju, s obzirom na to da carinske pristojbe iznose nula, carinska tijela nisu imala poticaj provjeravati prijavljene izvozne cijene. Osim toga, Komisija nije primila dostatne dokaze kojima se pokazuje da su porezna tijela izričito priznala izvozne cijene između proizvođača izvoznika i njegovih povezanih društava u EU-u.

| (38) | Drugo, nije se mogla prihvatiti ni tvrdnja da su tijela nadležna za naplatu PDV-a priznala izvozne cijene po tržišnim uvjetima jer je društvo ionako ostvarilo povrat PDV-a koji se naplaćuje u trenutku preprodaje uvezene robe. |
| --- | --- |

(38)

Drugo, nije se mogla prihvatiti ni tvrdnja da su tijela nadležna za naplatu PDV-a priznala izvozne cijene po tržišnim uvjetima jer je društvo ionako ostvarilo povrat PDV-a koji se naplaćuje u trenutku preprodaje uvezene robe.

| (39) | Naposljetku, proizvođač izvoznik uputio je na dvije uredbe Vijeća u kojima su priznate transferne cijene (4). U ta je dva slučaja, međutim, Komisija mogla usporediti prodaju preko povezanih uvoznika s prodajom preko nepovezanih uvoznika, što ne može učiniti u spomenutom slučaju jer prodaja preko nepovezanih uvoznika nije bila reprezentativna (oko 1 % ukupne prodaje EU-u). |
| --- | --- |

(39)

Naposljetku, proizvođač izvoznik uputio je na dvije uredbe Vijeća u kojima su priznate transferne cijene (4). U ta je dva slučaja, međutim, Komisija mogla usporediti prodaju preko povezanih uvoznika s prodajom preko nepovezanih uvoznika, što ne može učiniti u spomenutom slučaju jer prodaja preko nepovezanih uvoznika nije bila reprezentativna (oko 1 % ukupne prodaje EU-u).

| (40) | U pogledu drugog proizvođača izvoznika dio ukupne izvozne prodaje (oko 10 – 17 %) nije preprodan u uvjetima u kojima je uvezen jer ga je preradilo povezano društvo u Italiji. To povezano društvo uvozilo je poluprerađene (neobložene) cijevi koje su zatim dalje prerađene dodavanjem vanjske (pocinčane) i unutarnje (cementne) obloge cijevi. Uvezene neobložene cijevi i gotove cijevi predmetni su proizvod. Za unutarnju i vanjsku oblogu cijevi potrebna su znatna ulaganja u strojeve i opremu, sirovine te određeni broj zaposlenika s posebnim kvalifikacijama. |
| --- | --- |

(40)

U pogledu drugog proizvođača izvoznika dio ukupne izvozne prodaje (oko 10 – 17 %) nije preprodan u uvjetima u kojima je uvezen jer ga je preradilo povezano društvo u Italiji. To povezano društvo uvozilo je poluprerađene (neobložene) cijevi koje su zatim dalje prerađene dodavanjem vanjske (pocinčane) i unutarnje (cementne) obloge cijevi. Uvezene neobložene cijevi i gotove cijevi predmetni su proizvod. Za unutarnju i vanjsku oblogu cijevi potrebna su znatna ulaganja u strojeve i opremu, sirovine te određeni broj zaposlenika s posebnim kvalifikacijama.

| (41) | U scenariju u kojem se proizvodi ne preprodaju u stanju u kojemu su uvezeni Komisija izvoznu cijenu može izračunati „na nekoj drugoj razumnoj osnovi”, kako je predviđeno u članku 2. stavku 9. Osnovne uredbe. U tom je slučaju Komisija privremeno odlučila prilagoditi cijenu po kojoj je prerađeni proizvod prvi put preprodan nezavisnim kupcima u Uniji za sve troškove koji su nastali između uvoza i preprodaje (isključujući troškove prerade), troškove prodaje, opće i administrativne troškove te za dobit. Komisija će dodatno ispitati troškove prerade nastale u EU-u kako bi odredila je li prilagodba primjerena i na kojoj razini. Budući da nije bilo druge razumne referentne vrijednosti, kao razina dobiti nepovezanog uvoznika upotrijebljena je prosječna dobit od 3,7 %, na temelju podataka iz zahtjeva. Razlozi za izračun izvozne cijene na temelju toga sljedeći su:






  — | uvezene neobložene cijevi ne prodaju se na tržištu Unije jer se one ne mogu upotrijebiti za opskrbu vodom ili odlaganje otpadnih voda bez daljnje prerade. Zbog istog se razloga neobložene cijevi ne prodaju ni na domaćem tržištu u Indiji, |
| --- | --- | --- |

(41)

U scenariju u kojem se proizvodi ne preprodaju u stanju u kojemu su uvezeni Komisija izvoznu cijenu može izračunati „na nekoj drugoj razumnoj osnovi”, kako je predviđeno u članku 2. stavku 9. Osnovne uredbe. U tom je slučaju Komisija privremeno odlučila prilagoditi cijenu po kojoj je prerađeni proizvod prvi put preprodan nezavisnim kupcima u Uniji za sve troškove koji su nastali između uvoza i preprodaje (isključujući troškove prerade), troškove prodaje, opće i administrativne troškove te za dobit. Komisija će dodatno ispitati troškove prerade nastale u EU-u kako bi odredila je li prilagodba primjerena i na kojoj razini. Budući da nije bilo druge razumne referentne vrijednosti, kao razina dobiti nepovezanog uvoznika upotrijebljena je prosječna dobit od 3,7 %, na temelju podataka iz zahtjeva. Razlozi za izračun izvozne cijene na temelju toga sljedeći su:

—

uvezene neobložene cijevi ne prodaju se na tržištu Unije jer se one ne mogu upotrijebiti za opskrbu vodom ili odlaganje otpadnih voda bez daljnje prerade. Zbog istog se razloga neobložene cijevi ne prodaju ni na domaćem tržištu u Indiji,

| — | s obzirom na visinu troškova prerade, koji su znatni zbog opreme, sirovina i rada potrebnih za pretvaranje uvezenih neobloženih cijevi u iskoristiv proizvod, odbitak tih troškova, koji su znatno viši od troška završne obrade proizvoda prema zahtjevima kupca, doveo bi do neobjektivnog i umjetnog rezultata. |
| --- | --- |

—

s obzirom na visinu troškova prerade, koji su znatni zbog opreme, sirovina i rada potrebnih za pretvaranje uvezenih neobloženih cijevi u iskoristiv proizvod, odbitak tih troškova, koji su znatno viši od troška završne obrade proizvoda prema zahtjevima kupca, doveo bi do neobjektivnog i umjetnog rezultata.

| (42) | U pogledu ostalih uvezenih proizvoda oba proizvođača izvoznika imala su povezanog uvoznika u Ujedinjenoj Kraljevini koji je dodatno prerađivao uvezene proizvode dodavanjem prirubnica i rezanjem cijevi na manje veličine. |
| --- | --- |

(42)

U pogledu ostalih uvezenih proizvoda oba proizvođača izvoznika imala su povezanog uvoznika u Ujedinjenoj Kraljevini koji je dodatno prerađivao uvezene proizvode dodavanjem prirubnica i rezanjem cijevi na manje veličine.

| (43) | Komisija je izvoznu cijenu tih drugih proizvoda privremeno izračunala u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe prilagodbom cijene po kojoj je uvezeni proizvod prvi put preprodan nezavisnim kupcima u Uniji za sve troškove koji su nastali između uvoza i preprodaje, uključujući troškove prerade u Uniji, troškove prodaje, opće i administrativne troškove te za dobit kako bi cijenu uskladila s cijenom neprerađenog proizvoda (nerezanog i/ili bez prirubnice). Budući da nije bilo druge razumne referentne vrijednosti, kao razina dobiti nepovezanog uvoznika upotrijebljena je prosječna dobit od 3,7 %, na temelju podataka iz zahtjeva. |
| --- | --- |

(43)

Komisija je izvoznu cijenu tih drugih proizvoda privremeno izračunala u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe prilagodbom cijene po kojoj je uvezeni proizvod prvi put preprodan nezavisnim kupcima u Uniji za sve troškove koji su nastali između uvoza i preprodaje, uključujući troškove prerade u Uniji, troškove prodaje, opće i administrativne troškove te za dobit kako bi cijenu uskladila s cijenom neprerađenog proizvoda (nerezanog i/ili bez prirubnice). Budući da nije bilo druge razumne referentne vrijednosti, kao razina dobiti nepovezanog uvoznika upotrijebljena je prosječna dobit od 3,7 %, na temelju podataka iz zahtjeva.

| (44) | Jedan je od proizvođača izvoznika tvrdio da za vrste proizvoda koje nisu preprodane u uvjetima u kojima su uvezene jer ih je preradilo povezano društvo Komisija izvoznu cijenu ne bi trebala računati na temelju cijena naplaćenih prvim nezavisnim kupcima, već na temelju izravne prodaje proizvođača izvoznika EU-u, po mogućnosti dopunjenih izvoznim cijenama društva prema nezavisnim kupcima u trećim zemljama. |
| --- | --- |

(44)

Jedan je od proizvođača izvoznika tvrdio da za vrste proizvoda koje nisu preprodane u uvjetima u kojima su uvezene jer ih je preradilo povezano društvo Komisija izvoznu cijenu ne bi trebala računati na temelju cijena naplaćenih prvim nezavisnim kupcima, već na temelju izravne prodaje proizvođača izvoznika EU-u, po mogućnosti dopunjenih izvoznim cijenama društva prema nezavisnim kupcima u trećim zemljama.

| (45) | Komisija je privremeno zaključila da je predloženi pristup potrebno odbiti. Prvo, izravna prodaja proizvođača izvoznika EU-u bila je neznatna tijekom RIP-a u pogledu obujma i vrijednosti te stoga nije bila reprezentativna. Drugo, prodaja trećim zemljama nije opravdana jer se njome ne odražava dovoljno gospodarsko stanje i ponašanje proizvođača izvoznika na tržištu Unije, posebno s obzirom na činjenicu da proizvođač izvoznik nije prodavao proizvod u Uniju u velikim količinama preko povezanih trgovaca tijekom istog razdoblja. |
| --- | --- |

(45)

Komisija je privremeno zaključila da je predloženi pristup potrebno odbiti. Prvo, izravna prodaja proizvođača izvoznika EU-u bila je neznatna tijekom RIP-a u pogledu obujma i vrijednosti te stoga nije bila reprezentativna. Drugo, prodaja trećim zemljama nije opravdana jer se njome ne odražava dovoljno gospodarsko stanje i ponašanje proizvođača izvoznika na tržištu Unije, posebno s obzirom na činjenicu da proizvođač izvoznik nije prodavao proizvod u Uniju u velikim količinama preko povezanih trgovaca tijekom istog razdoblja.

| (46) | Proizvođač izvoznik tvrdio je i da bi prilagodbe trebalo ograničiti na prilagodbe „nastale između uvoza i preprodaje” te da bi se stoga razumno trebale odnositi na postupak preprodaje. Stoga ti troškovi, na primjer, ne mogu uključivati troškove prodaje te opće i administrativne troškove koje obično snosi proizvođač, prerađivač ili izvoznik. Troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi povezanih društava ne bi bili opravdani troškovi samo za uvoznika. Proizvođač izvoznik i njegova povezana društva u EU-u navodno su jedan gospodarski subjekt, što bi utjecalo na vrstu prilagodbi koje se mogu izvršiti radi izračuna izvozne cijene. |
| --- | --- |

(46)

Proizvođač izvoznik tvrdio je i da bi prilagodbe trebalo ograničiti na prilagodbe „nastale između uvoza i preprodaje” te da bi se stoga razumno trebale odnositi na postupak preprodaje. Stoga ti troškovi, na primjer, ne mogu uključivati troškove prodaje te opće i administrativne troškove koje obično snosi proizvođač, prerađivač ili izvoznik. Troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi povezanih društava ne bi bili opravdani troškovi samo za uvoznika. Proizvođač izvoznik i njegova povezana društva u EU-u navodno su jedan gospodarski subjekt, što bi utjecalo na vrstu prilagodbi koje se mogu izvršiti radi izračuna izvozne cijene.

| (47) | Društvo je nadalje tvrdilo da bi troškove prodaje te opće i administrativne troškove i dobit koji se upotrebljavaju za izračun izvozne cijene trebalo ponovno izračunati tako da se odnose samo na djelatnost uvoznika. |
| --- | --- |

(47)

Društvo je nadalje tvrdilo da bi troškove prodaje te opće i administrativne troškove i dobit koji se upotrebljavaju za izračun izvozne cijene trebalo ponovno izračunati tako da se odnose samo na djelatnost uvoznika.

| (48) | U pogledu argumenta da bi prilagodbe trebalo ograničiti na prilagodbe „nastale između uvoza i preprodaje” Komisija upućuje na ustaljenu sudsku praksu Europskog suda prema kojoj se člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe ne isključuju prilagodbe za troškove nastale prije uvoza ako te troškove uobičajeno snosi uvoznik. Osim toga, iz te sudske prakse proizlazi da postojanje jednoga gospodarskog subjekta ne utječe na primjenjivost i prilagodbe utvrđene u članku 2. stavku 9. Osnovne uredbe. U toj se sudskoj praksi podrazumijeva i da činjenica da povezana društva obavljaju samo određene funkcije nije prepreka za primjenu članka 2. stavka 9. Osnovne uredbe, ali da se ona odražava u nižem iznosu troškova prodaje te općih i administrativnih troškova koji se odbijaju od cijene po kojoj se predmetni proizvod prvi put preprodaje nezavisnom kupcu. U svakom je slučaju teret dokazivanja na zainteresiranoj strani koja namjerava osporavati opseg prilagodbi na temelju članka 2. stavka 9. Osnovne uredbe. Stoga, ako ta strana prilagodbe smatra prekomjernima, mora dostaviti posebne dokaze i izračune kojima se opravdavaju te tvrdnje i, posebno, alternativna stopa. Budući da smatra da se u razini troškova prodaje te općih i administrativnih troškova upotrijebljenoj za izračun izvozne cijene odražavaju funkcije koje obavljaju povezana društva, Komisija je te tvrdnje privremeno odbila. |
| --- | --- |

(48)

U pogledu argumenta da bi prilagodbe trebalo ograničiti na prilagodbe „nastale između uvoza i preprodaje” Komisija upućuje na ustaljenu sudsku praksu Europskog suda prema kojoj se člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe ne isključuju prilagodbe za troškove nastale prije uvoza ako te troškove uobičajeno snosi uvoznik. Osim toga, iz te sudske prakse proizlazi da postojanje jednoga gospodarskog subjekta ne utječe na primjenjivost i prilagodbe utvrđene u članku 2. stavku 9. Osnovne uredbe. U toj se sudskoj praksi podrazumijeva i da činjenica da povezana društva obavljaju samo određene funkcije nije prepreka za primjenu članka 2. stavka 9. Osnovne uredbe, ali da se ona odražava u nižem iznosu troškova prodaje te općih i administrativnih troškova koji se odbijaju od cijene po kojoj se predmetni proizvod prvi put preprodaje nezavisnom kupcu. U svakom je slučaju teret dokazivanja na zainteresiranoj strani koja namjerava osporavati opseg prilagodbi na temelju članka 2. stavka 9. Osnovne uredbe. Stoga, ako ta strana prilagodbe smatra prekomjernima, mora dostaviti posebne dokaze i izračune kojima se opravdavaju te tvrdnje i, posebno, alternativna stopa. Budući da smatra da se u razini troškova prodaje te općih i administrativnih troškova upotrijebljenoj za izračun izvozne cijene odražavaju funkcije koje obavljaju povezana društva, Komisija je te tvrdnje privremeno odbila.

3.3.   Usporedba

| (49) | Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvozne cijene proizvođača izvoznika koji su surađivali na temelju cijena franko tvornica. |
| --- | --- |

(49)

Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvozne cijene proizvođača izvoznika koji su surađivali na temelju cijena franko tvornica.

| (50) | Podnositelj zahtjeva zatražio je od Komisije primjenu iznimne metodologije ciljanog dampinga utvrđenu u članku 2. stavku 11. drugoj rečenici Uredbe o antidampingu jer „postoji struktura izvoznih cijena koja se znatno razlikuje od kupca do kupca i od regije do regije, a koja će dovesti do znatno viših dampinških marži [jer] su indijski izvoznici usmjereni na [...] Ujedinjenu Kraljevinu, Španjolsku, Italiju i Francusku te određene velike kupce”. |
| --- | --- |

(50)

Podnositelj zahtjeva zatražio je od Komisije primjenu iznimne metodologije ciljanog dampinga utvrđenu u članku 2. stavku 11. drugoj rečenici Uredbe o antidampingu jer „postoji struktura izvoznih cijena koja se znatno razlikuje od kupca do kupca i od regije do regije, a koja će dovesti do znatno viših dampinških marži [jer] su indijski izvoznici usmjereni na [...] Ujedinjenu Kraljevinu, Španjolsku, Italiju i Francusku te određene velike kupce”.

| (51) | Komisija je privremeno odbacila tvrdnje u pogledu ciljanog dampinga jer podnositelj zahtjeva nije dostavio dostatne dokaze koji potkrepljuju njegovu tvrdnji. Jedini dostavljeni dokaz bili su podaci Eurostata koji pokazuju da većina izvoza proizvođača izvoznika u EU ulazi samo preko četiri države članice. Međutim, taj se izvoz mogao naknadno otpremiti i u druge države članice. Osim toga, i što je još važnije, nisu dostavljeni podaci kojima se dokazuju razlike u cijenama među državama članicama. |
| --- | --- |

(51)

Komisija je privremeno odbacila tvrdnje u pogledu ciljanog dampinga jer podnositelj zahtjeva nije dostavio dostatne dokaze koji potkrepljuju njegovu tvrdnji. Jedini dostavljeni dokaz bili su podaci Eurostata koji pokazuju da većina izvoza proizvođača izvoznika u EU ulazi samo preko četiri države članice. Međutim, taj se izvoz mogao naknadno otpremiti i u druge države članice. Osim toga, i što je još važnije, nisu dostavljeni podaci kojima se dokazuju razlike u cijenama među državama članicama.

| (52) | Osim toga, Komisija nije mogla utvrditi strukturu izvoznih cijena koja se znatno razlikuje od kupca do kupca i od regije do regije. U ispitnom se postupku pokazalo da su cijene proizvođača iz Unije koji prodaju svoje proizvode u nekim državama članicama bile niže od prosjeka za Uniju, no to nije moglo biti povezano s ciljanom dampinškom praksom, posebno stoga što je to već bio slučaj prije nego što su indijski proizvođači izvoznici počeli izvoziti u EU. |
| --- | --- |

(52)

Osim toga, Komisija nije mogla utvrditi strukturu izvoznih cijena koja se znatno razlikuje od kupca do kupca i od regije do regije. U ispitnom se postupku pokazalo da su cijene proizvođača iz Unije koji prodaju svoje proizvode u nekim državama članicama bile niže od prosjeka za Uniju, no to nije moglo biti povezano s ciljanom dampinškom praksom, posebno stoga što je to već bio slučaj prije nego što su indijski proizvođači izvoznici počeli izvoziti u EU.

| (53) | Ako je to bilo opravdano radi osiguranja primjerene usporedbe, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje su utjecale na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Prilagodbe su izvršene za vozarinu i osiguranje, manipuliranje, pakiranje, troškove kredita, bankovne naknade, proviziju, uvozne naknade i troškove nakon prodaje. Međutim, za povrat pristojbi nije izvršena prilagodba jer proizvođači izvoznici nisu dokazali da je porez na izvoznu prodaju koji nije plaćen ili koji je vraćen uključen u domaću cijenu. |
| --- | --- |

(53)

Ako je to bilo opravdano radi osiguranja primjerene usporedbe, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje su utjecale na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Prilagodbe su izvršene za vozarinu i osiguranje, manipuliranje, pakiranje, troškove kredita, bankovne naknade, proviziju, uvozne naknade i troškove nakon prodaje. Međutim, za povrat pristojbi nije izvršena prilagodba jer proizvođači izvoznici nisu dokazali da je porez na izvoznu prodaju koji nije plaćen ili koji je vraćen uključen u domaću cijenu.

| (54) | Indijski proizvođači izvoznici iznijeli su u vrlo kasnoj fazi ispitnog postupka tvrdnju da među kontrolnim brojevima proizvoda (PCN) postoje znatne fizičke razlike kojima se opravdavaju prilagodbe za primjerenu usporedbu cijena ili isključenje određenih posebnih proizvoda koje prodaje podnositelj zahtjeva. Međutim, podaci kojima se dokazuju te razlike u fizičkim svojstvima i potencijalnoj vrijednosti prilagodbi nisu bili dovoljno potkrijepljeni kako bi se zauzelo stajalište u toj fazi ispitnog postupka. Stoga je ta tvrdnja privremeno odbijena. |
| --- | --- |

(54)

Indijski proizvođači izvoznici iznijeli su u vrlo kasnoj fazi ispitnog postupka tvrdnju da među kontrolnim brojevima proizvoda (PCN) postoje znatne fizičke razlike kojima se opravdavaju prilagodbe za primjerenu usporedbu cijena ili isključenje određenih posebnih proizvoda koje prodaje podnositelj zahtjeva. Međutim, podaci kojima se dokazuju te razlike u fizičkim svojstvima i potencijalnoj vrijednosti prilagodbi nisu bili dovoljno potkrijepljeni kako bi se zauzelo stajalište u toj fazi ispitnog postupka. Stoga je ta tvrdnja privremeno odbijena.

3.4.   Dampinške marže

| (55) | Komisija je za proizvođače izvoznike koji su surađivali usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda i ponderiranu prosječnu izvoznu cijenu odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(55)

Komisija je za proizvođače izvoznike koji su surađivali usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda i ponderiranu prosječnu izvoznu cijenu odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.

| (56) | Razina suradnje u tom je slučaju visoka jer je uvoz proizvođača izvoznika koji su surađivali činio 100 % ukupnog izvoza u Uniju tijekom RIP-a. Na temelju toga Komisija je odlučila preostalu dampinšku maržu temeljiti na razini društva koje ima najvišu dampinšku maržu među društvima koja su surađivala. |
| --- | --- |

(56)

Razina suradnje u tom je slučaju visoka jer je uvoz proizvođača izvoznika koji su surađivali činio 100 % ukupnog izvoza u Uniju tijekom RIP-a. Na temelju toga Komisija je odlučila preostalu dampinšku maržu temeljiti na razini društva koje ima najvišu dampinšku maržu među društvima koja su surađivala.

| (57) | Privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF granica Unije, neocarinjeno, iznose:






  Naziv društva | Privremena dampinška marža |
| --- | --- | --- |
| Jindal Saw Ltd | 31,2 % |
| Electrosteel Casting Ltd | 15,3 % |
| Sva ostala društva | 31,2 % |

(57)

Privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF granica Unije, neocarinjeno, iznose:

Naziv društva

Privremena dampinška marža

Jindal Saw Ltd

31,2 %

Electrosteel Casting Ltd

15,3 %

Sva ostala društva

31,2 %

4.   ŠTETA

4.1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

| (58) | Istovjetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka proizvodila su tri proizvođača u Uniji. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(58)

Istovjetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka proizvodila su tri proizvođača u Uniji. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.

| (59) | Budući da postoje samo tri proizvođača iz Unije i da je grupa SG PAM Group dostavila podatke za svoja društva kćeri i procjene za jedinog proizvođača iz Unije koji nije surađivao, svi su podaci prikazani u indeksiranom obliku ili u rasponima kako bi se zaštitila povjerljivost drugog proizvođača iz Unije koji je surađivao u ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(59)

Budući da postoje samo tri proizvođača iz Unije i da je grupa SG PAM Group dostavila podatke za svoja društva kćeri i procjene za jedinog proizvođača iz Unije koji nije surađivao, svi su podaci prikazani u indeksiranom obliku ili u rasponima kako bi se zaštitila povjerljivost drugog proizvođača iz Unije koji je surađivao u ispitnom postupku.

| (60) | Ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrđena je na 550 000 – 650 000 tona. Komisija je utvrdila ukupnu proizvodnju u Uniji na temelju svih dostupnih podataka o industriji Unije, kao što su informacije dostavljene u zahtjevu za proizvođača koji nije surađivao i podaci prikupljeni od proizvođača iz Unije koji su surađivali tijekom ispitnog postupka. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 7., u Uniji postoje samo tri proizvođača, a dva proizvođača koji su surađivali predstavljaju oko 96 % ukupne proizvodnje u Uniji. |
| --- | --- |

(60)

Ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrđena je na 550 000 – 650 000 tona. Komisija je utvrdila ukupnu proizvodnju u Uniji na temelju svih dostupnih podataka o industriji Unije, kao što su informacije dostavljene u zahtjevu za proizvođača koji nije surađivao i podaci prikupljeni od proizvođača iz Unije koji su surađivali tijekom ispitnog postupka. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 7., u Uniji postoje samo tri proizvođača, a dva proizvođača koji su surađivali predstavljaju oko 96 % ukupne proizvodnje u Uniji.

4.2.   Potrošnja u Uniji

| (61) | Komisija je potrošnju u Uniji utvrdila na temelju obujma ukupne prodaje industrije Unije u Uniji uvećanog za uvoz u Uniju iz trećih zemalja. Komisija je utvrdila ukupnu prodaju industrije Unije na temelju podataka prikupljenih od proizvođača iz Unije koji su surađivali i podataka dostavljenih u zahtjevu za proizvođača koji nije surađivao. Obujam uvoza dobiven je iz podataka Eurostata. |
| --- | --- |

(61)

Komisija je potrošnju u Uniji utvrdila na temelju obujma ukupne prodaje industrije Unije u Uniji uvećanog za uvoz u Uniju iz trećih zemalja. Komisija je utvrdila ukupnu prodaju industrije Unije na temelju podataka prikupljenih od proizvođača iz Unije koji su surađivali i podataka dostavljenih u zahtjevu za proizvođača koji nije surađivao. Obujam uvoza dobiven je iz podataka Eurostata.

| (62) | Potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:

  Potrošnja u Uniji | 2011. | 2012. | 2013. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 84 | 83 | 97 |
| Izvor: odgovori na upitnik, podaci sadržani u zahtjevu i Eurostat |

(62)

Potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:

Potrošnja u Uniji

2011.

2012.

2013.

RIP

Indeks

100

84

83

97

Izvor: odgovori na upitnik, podaci sadržani u zahtjevu i Eurostat

| (63) | Potrošnja u Uniji smanjila za 3,3 % tijekom razmatranog razdoblja. Potrošnja u Uniji slijedila je krivulju u obliku slova U: znatno je pala od 2011. do 2012. (za više od 16 %), ali se znatno povećala tijekom razdoblja ispitnog postupka. Krajnji su korisnici cijevi od duktilnog željeza komunalna društva za opskrbu vodom, uklanjanje otpadnih voda i navodnjavanje. To su najčešće javni subjekti koji ovise o državnom financiranju. U 2011. i 2012. gospodarska kriza pretvorila se u pravu dužničku krizu. Stoga su vlade Unije bile primorane drastično smanjiti javna ulaganja i rashode, što objašnjava znatan pad potražnje za duktilnim cijevima, osobito u zemljama kao što su Španjolska, Portugal i Italija. |
| --- | --- |

(63)

Potrošnja u Uniji smanjila za 3,3 % tijekom razmatranog razdoblja. Potrošnja u Uniji slijedila je krivulju u obliku slova U: znatno je pala od 2011. do 2012. (za više od 16 %), ali se znatno povećala tijekom razdoblja ispitnog postupka. Krajnji su korisnici cijevi od duktilnog željeza komunalna društva za opskrbu vodom, uklanjanje otpadnih voda i navodnjavanje. To su najčešće javni subjekti koji ovise o državnom financiranju. U 2011. i 2012. gospodarska kriza pretvorila se u pravu dužničku krizu. Stoga su vlade Unije bile primorane drastično smanjiti javna ulaganja i rashode, što objašnjava znatan pad potražnje za duktilnim cijevima, osobito u zemljama kao što su Španjolska, Portugal i Italija.

4.3.   Uvoz iz Indije

4.3.1.   Obujam i tržišni udio uvoza iz Indije

| (64) | Komisija je obujam uvoza utvrdila na temelju podataka Eurostata. Podaci Eurostata bili su u skladu s podacima koje su dostavili proizvođači izvoznici iz Indije. Tržišni udio uvoza utvrđen je na istom temelju. |
| --- | --- |

(64)

Komisija je obujam uvoza utvrdila na temelju podataka Eurostata. Podaci Eurostata bili su u skladu s podacima koje su dostavili proizvođači izvoznici iz Indije. Tržišni udio uvoza utvrđen je na istom temelju.

| (65) | Uvoz u Uniju iz predmetne zemlje razvijao se kako slijedi:

  Obujam (u metričkim tonama) i tržišni udio uvoza | 2011. | 2012. | 2013. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam uvoza iz Indije | 75 000 – 85 000 | 60 000 – 70 000 | 75 000 – 85 000 | 95 000 – 105 000 |
| Indeks obujma uvoza | 100 | 83 | 101 | 123 |
| Indeks tržišnog udjela | 100 | 99 | 122 | 127 |
| Izvor: Eurostat, odgovori na upitnik |

(65)

Uvoz u Uniju iz predmetne zemlje razvijao se kako slijedi:

Obujam (u metričkim tonama) i tržišni udio uvoza

2011.

2012.

2013.

RIP

Obujam uvoza iz Indije

75 000 – 85 000

60 000 – 70 000

75 000 – 85 000

95 000 – 105 000

Indeks obujma uvoza

100

83

101

123

Indeks tržišnog udjela

100

99

122

127

Izvor: Eurostat, odgovori na upitnik

| (66) | Indijski obujam uvoza znatno se povećao za više od 22 % tijekom razmatranog razdoblja unatoč smanjenju tržišta. Indijski proizvođači izvoznici u istom su razdoblju stekli 3,5 postotnih bodova tržišnog udjela. |
| --- | --- |

(66)

Indijski obujam uvoza znatno se povećao za više od 22 % tijekom razmatranog razdoblja unatoč smanjenju tržišta. Indijski proizvođači izvoznici u istom su razdoblju stekli 3,5 postotnih bodova tržišnog udjela.

4.3.2.   Cijene uvoza iz Indije i sniženje cijena

| (67) | Komisija je utvrdila cijene uvoza na temelju podataka Eurostata. Sniženje cijena uvoza utvrđeno je na temelju podataka koje su dostavili proizvođači izvoznici iz Indije i industrija Unije. |
| --- | --- |

(67)

Komisija je utvrdila cijene uvoza na temelju podataka Eurostata. Sniženje cijena uvoza utvrđeno je na temelju podataka koje su dostavili proizvođači izvoznici iz Indije i industrija Unije.

| (68) | Prosječna cijena uvoza u Uniju iz Indije razvijala se kako slijedi:

  Uvozne cijene (EUR/tona) | 2011. | 2012. | 2013. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | 650 – 750 | 700 – 800 | 600 – 700 | 600 – 700 |
| Indeks | 100 | 106 | 99 | 98 |
| Izvor: Eurostat, odgovori na upitnik |

(68)

Prosječna cijena uvoza u Uniju iz Indije razvijala se kako slijedi:

Uvozne cijene (EUR/tona)

2011.

2012.

2013.

RIP

Indija

650 – 750

700 – 800

600 – 700

600 – 700

Indeks

100

106

99

98

Izvor: Eurostat, odgovori na upitnik

| (69) | Indijske cijene blago su se smanjile tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Indijske cijene povećale su se 2012. (za 5,7 %), ali su se još više smanjile 2013. (za – 6,2 %). |
| --- | --- |

(69)

Indijske cijene blago su se smanjile tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Indijske cijene povećale su se 2012. (za 5,7 %), ali su se još više smanjile 2013. (za – 6,2 %).

| (70) | Komisija je sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrdila uspoređujući:






  (a) | ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica; i |
| --- | --- | --- |

(70)

Komisija je sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrdila uspoređujući:

(a)

ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica; i

| (b) | odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po vrsti proizvoda iz uvoza indijskih proizvođača koji su surađivali prema prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) uz odgovarajuće prilagodbe za troškove nastale nakon uvoza. |
| --- | --- |

(b)

odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po vrsti proizvoda iz uvoza indijskih proizvođača koji su surađivali prema prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) uz odgovarajuće prilagodbe za troškove nastale nakon uvoza.

| (c) | Usporedba cijena napravljena je za svaku vrstu transakcije na istoj razini trgovine, primjereno prilagođena prema potrebi, nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka. Pokazao je ponderirane prosječne marže sniženja cijena od 34 % i 42,4 % za dva proizvođača izvoznika koji su surađivali. |
| --- | --- |

(c)

Usporedba cijena napravljena je za svaku vrstu transakcije na istoj razini trgovine, primjereno prilagođena prema potrebi, nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka. Pokazao je ponderirane prosječne marže sniženja cijena od 34 % i 42,4 % za dva proizvođača izvoznika koji su surađivali.

4.4.   Gospodarsko stanje industrije Unije

4.4.1.   Opće napomene

| (71) | U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i procjenu svih gospodarskih čimbenika koji su utjecali na stanje u industriji Unije tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(71)

U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i procjenu svih gospodarskih čimbenika koji su utjecali na stanje u industriji Unije tijekom razmatranog razdoblja.

| (72) | Za potrebe utvrđivanja štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka sadržanih u odgovorima na upitnik proizvođača iz Unije koji su surađivali i procjena sadržanih u zahtjevu za proizvođača koji nije surađivao. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije koji su surađivali. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(72)

Za potrebe utvrđivanja štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka sadržanih u odgovorima na upitnik proizvođača iz Unije koji su surađivali i procjena sadržanih u zahtjevu za proizvođača koji nije surađivao. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije koji su surađivali. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.

| (73) | Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga. |
| --- | --- |

(73)

Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga.

| (74) | Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala. |
| --- | --- |

(74)

Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

4.4.2.   Makroekonomski pokazatelji

4.4.2.1.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

| (75) | Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta tijekom razmatranog su se razdoblja razvijali kako slijedi:

  Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta | 2011. | 2012. | 2013. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks obujma proizvodnje | 100 | 79 | 91 | 101 |
| Indeks proizvodnog kapaciteta | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Iskorištenost kapaciteta (%) | 52 – 57 | 42 – 47 | 45 – 50 | 53 – 58 |
| Izvor: odgovori na upitnik i podaci sadržani u zahtjevu |

(75)

Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta tijekom razmatranog su se razdoblja razvijali kako slijedi:

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

2011.

2012.

2013.

RIP

Indeks obujma proizvodnje

100

79

91

101

Indeks proizvodnog kapaciteta

100

100

100

100

Iskorištenost kapaciteta (%)

52 – 57

42 – 47

45 – 50

53 – 58

Izvor: odgovori na upitnik i podaci sadržani u zahtjevu

| (76) | Ukupna proizvodnja industrije Unije bila je nešto veća u razdoblju ispitnog postupka nego 2011., unatoč znatno manjoj prodaji u EU-u u razdoblju ispitnog postupka. Povećanje u proizvodnji objašnjava se povećanjem izvozne prodaje. |
| --- | --- |

(76)

Ukupna proizvodnja industrije Unije bila je nešto veća u razdoblju ispitnog postupka nego 2011., unatoč znatno manjoj prodaji u EU-u u razdoblju ispitnog postupka. Povećanje u proizvodnji objašnjava se povećanjem izvozne prodaje.

| (77) | Kapacitet je ostao stabilan tijekom čitavog razmatranog razdoblja. Iskorištenost kapaciteta neznatno se povećala u skladu s povećanjem proizvodnje tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, iskorištenost kapaciteta ostala je niska, na 53 – 58 %. Proizvodnja cijevi od duktilnog željeza industrija je koja je obilježena razmjerno visokim fiksnim troškovima. Zbog niske iskorištenosti kapaciteta pogoršana je apsorpcije fiksnih troškova, što je jedan od uzroka niske profitabilnosti industrije Unije. |
| --- | --- |

(77)

Kapacitet je ostao stabilan tijekom čitavog razmatranog razdoblja. Iskorištenost kapaciteta neznatno se povećala u skladu s povećanjem proizvodnje tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, iskorištenost kapaciteta ostala je niska, na 53 – 58 %. Proizvodnja cijevi od duktilnog željeza industrija je koja je obilježena razmjerno visokim fiksnim troškovima. Zbog niske iskorištenosti kapaciteta pogoršana je apsorpcije fiksnih troškova, što je jedan od uzroka niske profitabilnosti industrije Unije.

4.4.2.2.   Obujam prodaje i tržišni udio

| (78) | Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio tijekom razmatranog su se razdoblja razvijali kako slijedi:

  Obujam prodaje i tržišni udio industrije Unije | 2011. | 2012. | 2013. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks obujma prodaje | 100 | 83 | 81 | 94 |
| Indeks tržišnog udjela | 100 | 100 | 97 | 97 |
| Izvor: odgovori na upitnik, podaci sadržani u zahtjevu i Eurostat |

(78)

Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio tijekom razmatranog su se razdoblja razvijali kako slijedi:

Obujam prodaje i tržišni udio industrije Unije

2011.

2012.

2013.

RIP

Indeks obujma prodaje

100

83

81

94

Indeks tržišnog udjela

100

100

97

97

Izvor: odgovori na upitnik, podaci sadržani u zahtjevu i Eurostat

| (79) | Prodaja industrije Unije smanjila se za 6,4 % tijekom razmatranog razdoblja, na 450 000 – 500 000 u razdoblju ispitnog postupka. Obujam prodaje industrije Unije smanjio se znatno više od potrošnje. |
| --- | --- |

(79)

Prodaja industrije Unije smanjila se za 6,4 % tijekom razmatranog razdoblja, na 450 000 – 500 000 u razdoblju ispitnog postupka. Obujam prodaje industrije Unije smanjio se znatno više od potrošnje.

4.4.2.3.   Rast

| (80) | Ukupna potrošnja predmetnog proizvoda u Uniji smanjila se za gotovo 3,3 % tijekom razmatranog razdoblja. Potrošnja se 2012. drastično smanjila za više od 16 %, ostala je niža 2013. i počela se oporavljati u razdoblju ispitnog postupka. Na početku razmatranog razdoblja prodaja industrije Unije, uvoz iz trećih zemalja te indijski uvoz smanjili su se u skladu s potrošnjom. Međutim, u 2013., kada je potrošnja još uvijek bila smanjena, a profitabilnost industrije Unije negativna, indijski proizvođači uspjeli su znatno povećati svoju prodaju i tržišni udio. To uspješno širenje indijske prodaje na tržištu koje se smanjivalo bilo je moguće agresivnim sniženjem cijena i dampinškom praksom. Agresivne strategije prodaje i određivanja cijena nastavile su se tijekom razdoblja ispitnog postupka. Uslijed toga, obujam prodaje industrije Unije smanjio se znatno više od potrošnje, a tržišni udio industrije Unije smanjio se za 2,5 postotnih boda tijekom razmatranog razdoblja, dok se tržišni udio indijskih proizvođača povećao za 3,5 postotnih bodova u istom razdoblju. |
| --- | --- |

(80)

Ukupna potrošnja predmetnog proizvoda u Uniji smanjila se za gotovo 3,3 % tijekom razmatranog razdoblja. Potrošnja se 2012. drastično smanjila za više od 16 %, ostala je niža 2013. i počela se oporavljati u razdoblju ispitnog postupka. Na početku razmatranog razdoblja prodaja industrije Unije, uvoz iz trećih zemalja te indijski uvoz smanjili su se u skladu s potrošnjom. Međutim, u 2013., kada je potrošnja još uvijek bila smanjena, a profitabilnost industrije Unije negativna, indijski proizvođači uspjeli su znatno povećati svoju prodaju i tržišni udio. To uspješno širenje indijske prodaje na tržištu koje se smanjivalo bilo je moguće agresivnim sniženjem cijena i dampinškom praksom. Agresivne strategije prodaje i određivanja cijena nastavile su se tijekom razdoblja ispitnog postupka. Uslijed toga, obujam prodaje industrije Unije smanjio se znatno više od potrošnje, a tržišni udio industrije Unije smanjio se za 2,5 postotnih boda tijekom razmatranog razdoblja, dok se tržišni udio indijskih proizvođača povećao za 3,5 postotnih bodova u istom razdoblju.

4.4.2.4.   Zaposlenost i produktivnost

| (81) | Zaposlenost i produktivnost tijekom razmatranog su se razdoblja razvijale kako slijedi:

  Zaposlenost i produktivnost | 2011. | 2012. | 2013. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks broja zaposlenika | 100 | 93 | 93 | 99 |
| Indeks produktivnosti | 100 | 82 | 96 | 102 |
| Izvor: odgovori na upitnik |

(81)

Zaposlenost i produktivnost tijekom razmatranog su se razdoblja razvijale kako slijedi:

Zaposlenost i produktivnost

2011.

2012.

2013.

RIP

Indeks broja zaposlenika

100

93

93

99

Indeks produktivnosti

100

82

96

102

Izvor: odgovori na upitnik

| (82) | Zaposlenost i produktivnost bile su tijekom razdoblja ispitnog postupka na sličnoj razini kao 2011. Međutim, činjenica da se zaposlenost nije smanjila uglavnom se može pripisati znatnom povećanju prodaje izvan Unije, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 77. |
| --- | --- |

(82)

Zaposlenost i produktivnost bile su tijekom razdoblja ispitnog postupka na sličnoj razini kao 2011. Međutim, činjenica da se zaposlenost nije smanjila uglavnom se može pripisati znatnom povećanju prodaje izvan Unije, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 77.

4.4.2.5.   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

| (83) | Sve su dampinške marže bile znatno iznad razine de minimis. Utjecaj visine stvarnih dampinških marži na industriju Unije znatan je s obzirom na obujam i cijene uvoza iz predmetne zemlje. |
| --- | --- |

(83)

Sve su dampinške marže bile znatno iznad razine de minimis. Utjecaj visine stvarnih dampinških marži na industriju Unije znatan je s obzirom na obujam i cijene uvoza iz predmetne zemlje.

| (84) | Ovo je prvi antidampinški ispitni postupak u pogledu predmetnog proizvoda. Stoga nisu bili raspoloživi podaci za procjenu učinaka mogućeg prethodnog dampinga. |
| --- | --- |

(84)

Ovo je prvi antidampinški ispitni postupak u pogledu predmetnog proizvoda. Stoga nisu bili raspoloživi podaci za procjenu učinaka mogućeg prethodnog dampinga.

4.4.3.   Mikroekonomski pokazatelji

4.4.3.1.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

| (85) | Prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije koji su surađivali za nepovezane kupce u Uniji tijekom razmatranog su se razdoblja razvijale kako slijedi:

  Prodajne cijene u Uniji | 2011. | 2012. | 2013. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/tona) | 950 – 1 000 | 1 000 – 1 050 | 1 000 – 1 050 | 950 – 1 000 |
| Indeks | 100 | 105 | 104 | 101 |
| Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona) | 900 – 950 | 1 000 – 1 050 | 900 – 950 | 850 – 900 |
| Indeks | 100 | 110 | 104 | 96 |
| Izvor: odgovori na upitnik |

(85)

Prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije koji su surađivali za nepovezane kupce u Uniji tijekom razmatranog su se razdoblja razvijale kako slijedi:

Prodajne cijene u Uniji

2011.

2012.

2013.

RIP

Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/tona)

950 – 1 000

1 000 – 1 050

1 000 – 1 050

950 – 1 000

Indeks

100

105

104

101

Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)

900 – 950

1 000 – 1 050

900 – 950

850 – 900

Indeks

100

110

104

96

Izvor: odgovori na upitnik

| (86) | Prosječna jedinična prodajna cijena uglavnom se razvijala u skladu s troškom proizvodnje. Povećala se 2012. kada je došlo do povećanja troška proizvodnje te je od 2013. do razdoblja ispitnog postupka stalno padala u skladu sa smanjenjem troška proizvodnje. Trošak proizvodnje smanjio se, i to uglavnom zbog smanjenja cijena glavnih sirovina – željezne rude i metalnog otpada. |
| --- | --- |

(86)

Prosječna jedinična prodajna cijena uglavnom se razvijala u skladu s troškom proizvodnje. Povećala se 2012. kada je došlo do povećanja troška proizvodnje te je od 2013. do razdoblja ispitnog postupka stalno padala u skladu sa smanjenjem troška proizvodnje. Trošak proizvodnje smanjio se, i to uglavnom zbog smanjenja cijena glavnih sirovina – željezne rude i metalnog otpada.

4.4.3.2.   Troškovi rada

| (87) | Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije koji su surađivali tijekom razmatranog su se razdoblja razvijali kako slijedi:

  Prosječni troškovi rada po zaposleniku | 2011. | 2012. | 2013. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 100 | 103 | 104 |
| Izvor: odgovori na upitnik |

(87)

Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije koji su surađivali tijekom razmatranog su se razdoblja razvijali kako slijedi:

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

2011.

2012.

2013.

RIP

Indeks

100

100

103

104

Izvor: odgovori na upitnik

| (88) | Tijekom razmatranog razdoblja prosječni trošak rada po zaposleniku povećao se za 4 %. To je povećanje bilo manje od ukupnog povećanja nadnica i plaća u Uniji prema izvješću Eurostata. |
| --- | --- |

(88)

Tijekom razmatranog razdoblja prosječni trošak rada po zaposleniku povećao se za 4 %. To je povećanje bilo manje od ukupnog povećanja nadnica i plaća u Uniji prema izvješću Eurostata.

4.4.3.3.   Zalihe

| (89) | Razine zaliha proizvođača iz Unije koji su surađivali tijekom razmatranog su se razdoblja razvijale kako slijedi:

  Zalihe | 2011. | 2012. | 2013. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks završnih zaliha | 100 | 74 | 73 | 82 |
| Izvor: odgovori na upitnik |

(89)

Razine zaliha proizvođača iz Unije koji su surađivali tijekom razmatranog su se razdoblja razvijale kako slijedi:

Zalihe

2011.

2012.

2013.

RIP

Indeks završnih zaliha

100

74

73

82

Izvor: odgovori na upitnik

| (90) | Razina završnih zaliha smanjila se tijekom razmatranog razdoblja. Smanjenje razine zaliha uglavnom je posljedica strožih zahtjeva obrtnog kapitala koje je uvela uprava industrije Unije. |
| --- | --- |

(90)

Razina završnih zaliha smanjila se tijekom razmatranog razdoblja. Smanjenje razine zaliha uglavnom je posljedica strožih zahtjeva obrtnog kapitala koje je uvela uprava industrije Unije.

4.4.3.4.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

| (91) | Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije koji su surađivali tijekom razmatranog su se razdoblja razvijali kako slijedi:

  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja | 2011. | 2012. | 2013. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa) | Između 2,5 i 3,0 | Između – 5,5 i – 6,0 | Između – 1,0 i – 1,5 | Između 1,5 i 2,0 |
| Indeks novčanog toka | 100 | 92 | 67 | 101 |
| Indeks ulaganja | 100 | 60 | 67 | 120 |
| Povrat ulaganja (%) | 49 | – 155 | – 29 | 20 |
| Izvor: odgovori na upitnik |

(91)

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije koji su surađivali tijekom razmatranog su se razdoblja razvijali kako slijedi:

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

2011.

2012.

2013.

RIP

Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

Između 2,5 i 3,0

Između – 5,5 i – 6,0

Između – 1,0 i – 1,5

Između 1,5 i 2,0

Indeks novčanog toka

100

92

67

101

Indeks ulaganja

100

60

67

120

Povrat ulaganja (%)

49

– 155

– 29

20

Izvor: odgovori na upitnik

| (92) | Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije koji su surađivali iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Profitabilnost industrije Unije smanjila se s 2,5 – 3,0 % u 2011. na 1,5 – 2,0 % tijekom razdoblja ispitnog postupka, a 2012. i 2013. bila je negativna. Većina prodaje predmetnog proizvoda u EU-u izvršena je preko prodajnih društava kćeri proizvođača iz EU-a koji su surađivali te su njihovi troškovi i profitabilnost uzeti u obzir. |
| --- | --- |

(92)

Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije koji su surađivali iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Profitabilnost industrije Unije smanjila se s 2,5 – 3,0 % u 2011. na 1,5 – 2,0 % tijekom razdoblja ispitnog postupka, a 2012. i 2013. bila je negativna. Većina prodaje predmetnog proizvoda u EU-u izvršena je preko prodajnih društava kćeri proizvođača iz EU-a koji su surađivali te su njihovi troškovi i profitabilnost uzeti u obzir.

| (93) | Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije koji su surađivali da samostalno financiraju svoje djelatnosti. Novčani tok bio je na sličnoj razini 2011. i tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(93)

Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije koji su surađivali da samostalno financiraju svoje djelatnosti. Novčani tok bio je na sličnoj razini 2011. i tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (94) | Razina ulaganja bila je viša tijekom ispitnog postupka nego 2011. Međutim, u 2012. i 2013. razina ulaganja bila je znatno niža, a povećanjem tijekom razdoblja ispitnog postupka nije nadoknađeno smanjenje iz prethodnih godina. Povrat ulaganja dobit je u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Povrat ulaganja bio je tijekom razdoblja ispitnog postupka znatno niži nego 2011. |
| --- | --- |

(94)

Razina ulaganja bila je viša tijekom ispitnog postupka nego 2011. Međutim, u 2012. i 2013. razina ulaganja bila je znatno niža, a povećanjem tijekom razdoblja ispitnog postupka nije nadoknađeno smanjenje iz prethodnih godina. Povrat ulaganja dobit je u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Povrat ulaganja bio je tijekom razdoblja ispitnog postupka znatno niži nego 2011.

4.4.4.   Zaključak o šteti

| (95) | Tržišni udio industrije Unije smanjio se za 2,5 postotnih bodova na tržištu koje se smanjuje, dok se njezina prodaja na tržištu Unije smanjila za gotovo 6,4 %. Iskorištenost kapaciteta ostala je niska, na razini od 53 – 58 % tijekom cijelog razmatranog razdoblja, što je utjecalo na sposobnost industrije Unije da apsorbira fiksne troškove. Iako se profitabilnost industrije Unije pomaknula s dna otkada je 2012. dosegnula svoju najnižu točku, tijekom razdoblja ispitnog postupka i dalje je bila vrlo niska, na razini od 1,5 – 2,0 %, znatno ispod ciljane dobiti. U istom se razdoblju indijski uvoz povećao se za 22,6 %, a njegov tržišni udio porastao je za 3,5 postotnih bodova. |
| --- | --- |

(95)

Tržišni udio industrije Unije smanjio se za 2,5 postotnih bodova na tržištu koje se smanjuje, dok se njezina prodaja na tržištu Unije smanjila za gotovo 6,4 %. Iskorištenost kapaciteta ostala je niska, na razini od 53 – 58 % tijekom cijelog razmatranog razdoblja, što je utjecalo na sposobnost industrije Unije da apsorbira fiksne troškove. Iako se profitabilnost industrije Unije pomaknula s dna otkada je 2012. dosegnula svoju najnižu točku, tijekom razdoblja ispitnog postupka i dalje je bila vrlo niska, na razini od 1,5 – 2,0 %, znatno ispod ciljane dobiti. U istom se razdoblju indijski uvoz povećao se za 22,6 %, a njegov tržišni udio porastao je za 3,5 postotnih bodova.

| (96) | Ostali pokazatelji ostali su razmjerno stabilni. Međutim, njihovo pogoršanje u velikoj je mjeri spriječeno znatnim povećanjem prodaje industrije Unije izvan Unije. Jedini pokazatelj koji je jasno zabilježio pozitivno kretanje tijekom razmatranog razdoblja bila su ulaganja koja su se povećala za 20 %. Međutim, u 2012. i 2013. razina ulaganja bila je znatno niža te povećanjem u razdoblju ispitnog postupka čak nije niti nadoknađeno smanjenje iz prethodnih godina. |
| --- | --- |

(96)

Ostali pokazatelji ostali su razmjerno stabilni. Međutim, njihovo pogoršanje u velikoj je mjeri spriječeno znatnim povećanjem prodaje industrije Unije izvan Unije. Jedini pokazatelj koji je jasno zabilježio pozitivno kretanje tijekom razmatranog razdoblja bila su ulaganja koja su se povećala za 20 %. Međutim, u 2012. i 2013. razina ulaganja bila je znatno niža te povećanjem u razdoblju ispitnog postupka čak nije niti nadoknađeno smanjenje iz prethodnih godina.

| (97) | Zbog vrlo niske profitabilnosti te stalnog gubitka prodaje i tržišnog udjela u Uniji industrija Unije dovedena je u tešku gospodarsku situaciju. |
| --- | --- |

(97)

Zbog vrlo niske profitabilnosti te stalnog gubitka prodaje i tržišnog udjela u Uniji industrija Unije dovedena je u tešku gospodarsku situaciju.

| (98) | Na temelju navedenog Komisija je privremeno zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(98)

Na temelju navedenog Komisija je privremeno zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.

5.   UZROČNOST

| (99) | Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 6. Osnovne uredbe ispitala je li dampinškim uvozom iz predmetne zemlje nanesena materijalna šteta industriji Unije. Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 7. Osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici kojima se istodobno mogla nanijeti šteta industriji Unije. Komisija je osigurala da se sve moguće štete prouzročene drugim čimbenicima osim dampinškim uvozom iz predmetne zemlje ne pripisuju dampinškom uvozu. Ti su čimbenici sljedeći: gospodarska kriza i smanjenje potražnje, uvoz iz trećih zemalja, izvozni rezultati industrije Unije i tržišno natjecanje sa zamjenskim proizvodima kao što su plastične cijevi. |
| --- | --- |

(99)

Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 6. Osnovne uredbe ispitala je li dampinškim uvozom iz predmetne zemlje nanesena materijalna šteta industriji Unije. Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 7. Osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici kojima se istodobno mogla nanijeti šteta industriji Unije. Komisija je osigurala da se sve moguće štete prouzročene drugim čimbenicima osim dampinškim uvozom iz predmetne zemlje ne pripisuju dampinškom uvozu. Ti su čimbenici sljedeći: gospodarska kriza i smanjenje potražnje, uvoz iz trećih zemalja, izvozni rezultati industrije Unije i tržišno natjecanje sa zamjenskim proizvodima kao što su plastične cijevi.

5.1.   Učinci dampinškog uvoza

| (100) | Već na početku razmatranog razdoblja obujam prodaje indijskih proizvođača izvoznika u Uniji bio je gotovo dvostruko veći 75 000 – 85 000 od cjelokupnog ostalog uvoza (45 800 t). Indijska prodaja pala je 2012. u skladu s potrošnjom, ali je zadržala tržišni udio od oko 10 – 15 %. Međutim, u 2013., kada je potrošnja još uvijek bila smanjena i profitabilnost industrije Unije negativna, indijski proizvođači uspjeli su znatno povećati svoju prodaju i tržišni udio. To uspješno širenje indijske prodaje na tržištu koje se smanjivalo bilo je moguće zbog agresivnih strategija određivanja dampinških cijena: u odnosu na prethodnu godinu indijske su se uvozne cijene 2013. smanjile za 6,2 %. Agresivna strategija određivanja cijena nastavila se tijekom razdoblja ispitnog postupka. Obujam prodaje indijskih proizvođača izvoznika premašio je 100 000, a njihov je tržišni udio dosegnuo 15 – 20 % tijekom razdoblja ispitnog postupka. To brzo širenje bilo je moguće zbog znatnog sniženja cijena proizvođača iz Unije. Razina sniženja cijena utvrđena je na 34 % i 42,4 %. Iako su se indijska prodaja i tržišni udio znatno povećali, obujam prodaje industrije Unije smanjio se mnogo više od potrošnje te je prodaja industrije Unije pala za 6,4 %, a njezin tržišni udio za 2,5 postotnih bodova. |
| --- | --- |

(100)

Već na početku razmatranog razdoblja obujam prodaje indijskih proizvođača izvoznika u Uniji bio je gotovo dvostruko veći 75 000 – 85 000 od cjelokupnog ostalog uvoza (45 800 t). Indijska prodaja pala je 2012. u skladu s potrošnjom, ali je zadržala tržišni udio od oko 10 – 15 %. Međutim, u 2013., kada je potrošnja još uvijek bila smanjena i profitabilnost industrije Unije negativna, indijski proizvođači uspjeli su znatno povećati svoju prodaju i tržišni udio. To uspješno širenje indijske prodaje na tržištu koje se smanjivalo bilo je moguće zbog agresivnih strategija određivanja dampinških cijena: u odnosu na prethodnu godinu indijske su se uvozne cijene 2013. smanjile za 6,2 %. Agresivna strategija određivanja cijena nastavila se tijekom razdoblja ispitnog postupka. Obujam prodaje indijskih proizvođača izvoznika premašio je 100 000, a njihov je tržišni udio dosegnuo 15 – 20 % tijekom razdoblja ispitnog postupka. To brzo širenje bilo je moguće zbog znatnog sniženja cijena proizvođača iz Unije. Razina sniženja cijena utvrđena je na 34 % i 42,4 %. Iako su se indijska prodaja i tržišni udio znatno povećali, obujam prodaje industrije Unije smanjio se mnogo više od potrošnje te je prodaja industrije Unije pala za 6,4 %, a njezin tržišni udio za 2,5 postotnih bodova.

| (101) | S obzirom na jasno utvrđeno vremensko poklapanje između znatnog sniženja cijena proizvođača iz Unije zbog dampinškog indijskog uvoza i gubitka prodaje i tržišnog udjela industrije Unije, što je dovelo do vrlo niske profitabilnosti, zaključeno je da je dampinški uvoz bio odgovoran za štetno stanje u industriji Unije. |
| --- | --- |

(101)

S obzirom na jasno utvrđeno vremensko poklapanje između znatnog sniženja cijena proizvođača iz Unije zbog dampinškog indijskog uvoza i gubitka prodaje i tržišnog udjela industrije Unije, što je dovelo do vrlo niske profitabilnosti, zaključeno je da je dampinški uvoz bio odgovoran za štetno stanje u industriji Unije.

5.2.   Učinci drugih čimbenika

5.2.1.   Gospodarska kriza i smanjenje potražnje

| (102) | Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja predmetnog proizvoda u Uniji smanjila se za 3,3 %, dok se indijski uvoz istodobno povećao za 22,6 %. Najveći pad potrošnje (15 % od 2011 do 2012) posljedica je gospodarske krize i smanjenja javnih rashoda. Čini se da se smanjenjem potrošnje pridonijelo šteti na početku razmatranog razdoblja, a možda i u 2013. Međutim, u 2013.. a posebno tijekom razdoblja ispitnog postupka, dampinški indijski uvoz bio je glavni čimbenik štete kojim je izvršen pritisak na prodaju industrije Unije u Uniji i spriječen povrat na održivu profitabilnost. |
| --- | --- |

(102)

Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja predmetnog proizvoda u Uniji smanjila se za 3,3 %, dok se indijski uvoz istodobno povećao za 22,6 %. Najveći pad potrošnje (15 % od 2011 do 2012) posljedica je gospodarske krize i smanjenja javnih rashoda. Čini se da se smanjenjem potrošnje pridonijelo šteti na početku razmatranog razdoblja, a možda i u 2013. Međutim, u 2013.. a posebno tijekom razdoblja ispitnog postupka, dampinški indijski uvoz bio je glavni čimbenik štete kojim je izvršen pritisak na prodaju industrije Unije u Uniji i spriječen povrat na održivu profitabilnost.

5.2.2.   Uvoz iz trećih zemalja

| (103) | Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog se razdoblja razvijao kako slijedi:

  Obujam uvoza iz trećih zemalja (u metričkim tonama) | 2011. | 2012. | 2013. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | 31 136 | 28 019 | 12 266 | 13 903 |
| Indeks | 100 | 90 | 39 | 45 |
| Treće zemlje osim Kine | 14 693 | 12 183 | 20 153 | 22 524 |
| Indeks | 100 | 83 | 137 | 153 |
| Sve treće zemlje | 45 828 | 40 202 | 32 419 | 36 427 |
| Indeks | 100 | 88 | 71 | 79 |
| Izvor: Eurostat |

(103)

Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog se razdoblja razvijao kako slijedi:

Obujam uvoza iz trećih zemalja (u metričkim tonama)

2011.

2012.

2013.

RIP

Kina

31 136

28 019

12 266

13 903

Indeks

100

90

39

45

Treće zemlje osim Kine

14 693

12 183

20 153

22 524

Indeks

100

83

137

153

Sve treće zemlje

45 828

40 202

32 419

36 427

Indeks

100

88

71

79

Izvor: Eurostat

| (104) | Tijekom razdoblja ispitnog postupka uvoz iz Indije činio je većinu ukupnog uvoza u Uniju (više od 70 %). Iako se indijski uvoz povećao za više od 22 % tijekom razmatranog razdoblja ostali se uvoz smanjio za više od 20 % u istom razdoblju. Tržišni udio indijskog uvoza povećao se za 2,5 postotnih bodova, dok se tržišni udio ostalog uvoza smanjio za više od 1 postotnog boda. S obzirom na malen obujam uvoza iz trećih zemalja te činjenicu da se uvoz smanjio u pogledu obujma i u pogledu tržišnog udjela nema naznaka da je njime nanesena šteta industriji Unije. |
| --- | --- |

(104)

Tijekom razdoblja ispitnog postupka uvoz iz Indije činio je većinu ukupnog uvoza u Uniju (više od 70 %). Iako se indijski uvoz povećao za više od 22 % tijekom razmatranog razdoblja ostali se uvoz smanjio za više od 20 % u istom razdoblju. Tržišni udio indijskog uvoza povećao se za 2,5 postotnih bodova, dok se tržišni udio ostalog uvoza smanjio za više od 1 postotnog boda. S obzirom na malen obujam uvoza iz trećih zemalja te činjenicu da se uvoz smanjio u pogledu obujma i u pogledu tržišnog udjela nema naznaka da je njime nanesena šteta industriji Unije.

| (105) | Proizvođači izvoznici tvrdili su da je jedan od proizvođača iz Unije uvozio predmetni proizvod iz svojih kineskih proizvodnih postrojenja, čime je sam sebi nanio štetu. Nisu pronađeni dokazi koji potkrepljuju te tvrdnje. Na temelju provjerenih dokaza dokazano je da je uvoz u Uniju iz povezanih kineskih postrojenja proizvođača iz Unije bio vrlo nizak. Osim toga, uvoz iz Kine znatno se smanjio tijekom razmatranog razdoblja, a njegov tržišni udio pao je za više od 2 postotna boda, zbog čega je jasno da on ne može biti uzrok štete. |
| --- | --- |

(105)

Proizvođači izvoznici tvrdili su da je jedan od proizvođača iz Unije uvozio predmetni proizvod iz svojih kineskih proizvodnih postrojenja, čime je sam sebi nanio štetu. Nisu pronađeni dokazi koji potkrepljuju te tvrdnje. Na temelju provjerenih dokaza dokazano je da je uvoz u Uniju iz povezanih kineskih postrojenja proizvođača iz Unije bio vrlo nizak. Osim toga, uvoz iz Kine znatno se smanjio tijekom razmatranog razdoblja, a njegov tržišni udio pao je za više od 2 postotna boda, zbog čega je jasno da on ne može biti uzrok štete.

5.2.3.   Izvozni rezultati industrije Unije

| (106) | Obujam izvoza proizvođača iz Unije koji su surađivali tijekom razmatranog se razdoblja razvijao kako slijedi:

  Izvozni rezultati proizvođača iz Unije koji su surađivali | 2011. | 2012. | 2013. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks obujma izvoza | 100 | 78 | 116 | 130 |
| Indeks prosječne izvozne cijene | 100 | 108 | 104 | 99 |
| Izvor: odgovori na upitnik |

(106)

Obujam izvoza proizvođača iz Unije koji su surađivali tijekom razmatranog se razdoblja razvijao kako slijedi:

Izvozni rezultati proizvođača iz Unije koji su surađivali

2011.

2012.

2013.

RIP

Indeks obujma izvoza

100

78

116

130

Indeks prosječne izvozne cijene

100

108

104

99

Izvor: odgovori na upitnik

| (107) | Prodaja industrije Unije izvan Unije znatno se povećala za 30 % tijekom razmatranog razdoblja, dok je prosječna prodajna cijena ostala razmjerno stabilna. Stoga je prodaja izvan Unije zapravo čimbenik koji je ublažio štetu. Da nije bilo povećanja prodaje izvan Unije, industrija Unija bila bi u još lošijem stanju. |
| --- | --- |

(107)

Prodaja industrije Unije izvan Unije znatno se povećala za 30 % tijekom razmatranog razdoblja, dok je prosječna prodajna cijena ostala razmjerno stabilna. Stoga je prodaja izvan Unije zapravo čimbenik koji je ublažio štetu. Da nije bilo povećanja prodaje izvan Unije, industrija Unija bila bi u još lošijem stanju.

5.2.4.   Konkurencija u obliku zamjenskih proizvoda

| (108) | Zainteresirane strane tvrdile su da je šteta nastala zbog oštre konkurencije u obliku zamjenskih proizvoda, osobito plastičnih cijevi (od polietilena (PE), polivinil klorida (PVC) i polipropilena (PP)). Plastične cijevi manjeg promjera na početku su znatno jeftinije uzimajući u obzir jedinični trošak. Međutim, ako se uzmu u obzir troškovi održavanja i vijek trajanja proizvoda, predmetni proizvod dugoročno ima troškovne prednosti. Plastičnim cijevima izvršava se konkurentski pritisak na predmetni proizvod, posebno u pogledu cijevi manjeg promjera. Međutim, tijekom razmatranog razdoblja tržišni udio duktilnih cijevi nije se smanjio u korist plastičnih cijevi, a u nekim se slučajevima tijekom razmatranog razdoblja tržišni udio duktilnih cijevi čak i povećao na štetu plastičnih cijevi. Stoga konkurencija u obliku zamjenskih proizvoda od plastike vjerojatno nije bila uzrok materijalne štete tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(108)

Zainteresirane strane tvrdile su da je šteta nastala zbog oštre konkurencije u obliku zamjenskih proizvoda, osobito plastičnih cijevi (od polietilena (PE), polivinil klorida (PVC) i polipropilena (PP)). Plastične cijevi manjeg promjera na početku su znatno jeftinije uzimajući u obzir jedinični trošak. Međutim, ako se uzmu u obzir troškovi održavanja i vijek trajanja proizvoda, predmetni proizvod dugoročno ima troškovne prednosti. Plastičnim cijevima izvršava se konkurentski pritisak na predmetni proizvod, posebno u pogledu cijevi manjeg promjera. Međutim, tijekom razmatranog razdoblja tržišni udio duktilnih cijevi nije se smanjio u korist plastičnih cijevi, a u nekim se slučajevima tijekom razmatranog razdoblja tržišni udio duktilnih cijevi čak i povećao na štetu plastičnih cijevi. Stoga konkurencija u obliku zamjenskih proizvoda od plastike vjerojatno nije bila uzrok materijalne štete tijekom razmatranog razdoblja.

5.3.   Zaključak o uzročnosti

| (109) | Privremeno je utvrđena uzročno-posljedična veza između štete koju su pretrpjeli proizvođači iz Unije i dampinškog uvoza iz predmetne zemlje. Postoji jasno vremensko poklapanje između sniženja cijena industrije Unije zbog dampinškog uvoza i smanjenja prodaje i tržišnog udjela industrije Unije u EU-u. Dampinškim uvozom iz Indije snižene su cijene industrije Unije za 34 % i 42,4 % tijekom razdoblja ispitnog postupka. To je dovelo do vrlo niske profitabilnosti industrije EU-a. |
| --- | --- |

(109)

Privremeno je utvrđena uzročno-posljedična veza između štete koju su pretrpjeli proizvođači iz Unije i dampinškog uvoza iz predmetne zemlje. Postoji jasno vremensko poklapanje između sniženja cijena industrije Unije zbog dampinškog uvoza i smanjenja prodaje i tržišnog udjela industrije Unije u EU-u. Dampinškim uvozom iz Indije snižene su cijene industrije Unije za 34 % i 42,4 % tijekom razdoblja ispitnog postupka. To je dovelo do vrlo niske profitabilnosti industrije EU-a.

| (110) | Komisija je razlikovala i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnih učinaka dampinškog uvoza. Gospodarska kriza i smanjenje potražnje pridonijeli su šteti na početku razmatranog razdoblja, a možda i u 2013. Međutim, da nije bilo znatnog sniženja cijena industrije Unije zbog dampinškog uvoza, to sigurno ne bi u tolikoj mjeri utjecalo na stanje industrije Unije. Točnije, prodaja ne bi toliko pala, iskorištenost kapaciteta bila bi viša i profitabilnost bi bila održivija. Stoga je privremeno utvrđeno da zbog pada potrošnje nije prekinuta uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza i materijalne štete. |
| --- | --- |

(110)

Komisija je razlikovala i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnih učinaka dampinškog uvoza. Gospodarska kriza i smanjenje potražnje pridonijeli su šteti na početku razmatranog razdoblja, a možda i u 2013. Međutim, da nije bilo znatnog sniženja cijena industrije Unije zbog dampinškog uvoza, to sigurno ne bi u tolikoj mjeri utjecalo na stanje industrije Unije. Točnije, prodaja ne bi toliko pala, iskorištenost kapaciteta bila bi viša i profitabilnost bi bila održivija. Stoga je privremeno utvrđeno da zbog pada potrošnje nije prekinuta uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza i materijalne štete.

| (111) | Privremeno je utvrđeno da ostalim utvrđenim čimbenicima, kao što su uvoz iz trećih zemalja, rezultati izvoza industrije Unije i konkurencija u obliku zamjenskih proizvoda, nije prekinuta prethodno utvrđena uzročno-posljedična veza, čak i ako se u obzir uzme njihov zajednički učinak. |
| --- | --- |

(111)

Privremeno je utvrđeno da ostalim utvrđenim čimbenicima, kao što su uvoz iz trećih zemalja, rezultati izvoza industrije Unije i konkurencija u obliku zamjenskih proizvoda, nije prekinuta prethodno utvrđena uzročno-posljedična veza, čak i ako se u obzir uzme njihov zajednički učinak.

| (112) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je u trenutačnoj fazi zaključila da je dampinškim uvozom iz Indije industriji Unije nanesena materijalna šteta te da ta uzročno-posljedična veza nije prekinuta ostalim čimbenicima, uzetima u obzir pojedinačno ili zajedno. Šteta se uglavnom sastoji od pada prodaje Unije, gubitka tržišnog udjela industrije EU-a, niske stope iskorištenosti kapaciteta i niske profitabilnosti. |
| --- | --- |

(112)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je u trenutačnoj fazi zaključila da je dampinškim uvozom iz Indije industriji Unije nanesena materijalna šteta te da ta uzročno-posljedična veza nije prekinuta ostalim čimbenicima, uzetima u obzir pojedinačno ili zajedno. Šteta se uglavnom sastoji od pada prodaje Unije, gubitka tržišnog udjela industrije EU-a, niske stope iskorištenosti kapaciteta i niske profitabilnosti.

6.   INTERES UNIJE

| (113) | U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li uvođenje antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije. Posebno je uzela u obzir potrebu za uklanjanjem učinaka štetnog dampinga koji narušavaju trgovinu i za ponovnom uspostavom učinkovitog tržišnog natjecanja. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih uključenih interesa, uključujući interes industrije Unije, distributera i krajnjih korisnika, kao što su komunalna društva za opskrbu vodom, uklanjanje otpadnih voda i navodnjavanje. |
| --- | --- |

(113)

U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li uvođenje antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije. Posebno je uzela u obzir potrebu za uklanjanjem učinaka štetnog dampinga koji narušavaju trgovinu i za ponovnom uspostavom učinkovitog tržišnog natjecanja. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih uključenih interesa, uključujući interes industrije Unije, distributera i krajnjih korisnika, kao što su komunalna društva za opskrbu vodom, uklanjanje otpadnih voda i navodnjavanje.

6.1.   Interes industrije Unije

| (114) | Proizvodna postrojenja industrije Unije nalaze se u Francuskoj, Njemačkoj, Španjolskoj i Austriji. Industrija Unije izravno je zapošljavala više od 2 400 osoba u proizvodnji i prodaji predmetnog proizvoda. Dva od tri proizvođača surađivala su u ispitnom postupku. Proizvođač koji nije surađivao nije se protivio pokretanju ispitnog postupka. Kako je prethodno dokazano, dva društva koja su surađivala pretrpjela su materijalnu štetu i na njih je negativno utjecao dampinški uvoz. |
| --- | --- |

(114)

Proizvodna postrojenja industrije Unije nalaze se u Francuskoj, Njemačkoj, Španjolskoj i Austriji. Industrija Unije izravno je zapošljavala više od 2 400 osoba u proizvodnji i prodaji predmetnog proizvoda. Dva od tri proizvođača surađivala su u ispitnom postupku. Proizvođač koji nije surađivao nije se protivio pokretanju ispitnog postupka. Kako je prethodno dokazano, dva društva koja su surađivala pretrpjela su materijalnu štetu i na njih je negativno utjecao dampinški uvoz.

| (115) | Očekuje se da će se uvođenjem privremenih antidampinških pristojbi ponovno uspostaviti pošteni uvjeti trgovine na tržištu Unije, a proizvođačima iz Unije omogućiti da povećaju svoju prodaju i nisku stopu iskorištenosti kapaciteta. Posljedica toga bilo bi poboljšanje profitabilnosti industrije Unije prema razinama koje se smatraju potrebnima za tu kapitalno intenzivnu industriju te sprečavanje gubitka radnih mjesta. U slučaju izostanka mjera daljnje pogoršanje gospodarskog stanja industrije Unije čini se vrlo vjerojatnim. |
| --- | --- |

(115)

Očekuje se da će se uvođenjem privremenih antidampinških pristojbi ponovno uspostaviti pošteni uvjeti trgovine na tržištu Unije, a proizvođačima iz Unije omogućiti da povećaju svoju prodaju i nisku stopu iskorištenosti kapaciteta. Posljedica toga bilo bi poboljšanje profitabilnosti industrije Unije prema razinama koje se smatraju potrebnima za tu kapitalno intenzivnu industriju te sprečavanje gubitka radnih mjesta. U slučaju izostanka mjera daljnje pogoršanje gospodarskog stanja industrije Unije čini se vrlo vjerojatnim.

| (116) | Stoga se privremeno zaključuje da bi uvođenje antidampinških pristojbi bilo u interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(116)

Stoga se privremeno zaključuje da bi uvođenje antidampinških pristojbi bilo u interesu industrije Unije.

6.2.   Interes nepovezanih uvoznika, distributera, korisnika i drugih zainteresiranih strana

| (117) | Nepovezani uvoznici nisu se javili Komisiji unutar rokova određenih u Obavijesti o pokretanju postupka. Brojni su se distributeri javili i izrazili svoje mišljenje. Međutim, vrlo malo njih dostavilo je potkrijepljene podatke na temelju kojih se mogla provesti dubinska analiza. Samo je nekoliko krajnjih korisnika sudjelovalo u ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(117)

Nepovezani uvoznici nisu se javili Komisiji unutar rokova određenih u Obavijesti o pokretanju postupka. Brojni su se distributeri javili i izrazili svoje mišljenje. Međutim, vrlo malo njih dostavilo je potkrijepljene podatke na temelju kojih se mogla provesti dubinska analiza. Samo je nekoliko krajnjih korisnika sudjelovalo u ispitnom postupku.

| (118) | Nekoliko zainteresiranih strana (uglavnom distributeri proizvoda industrije Unije i udruženja radnika metalne industrije) poduprlo je ispitni postupak tražeći ponovnu uspostavu poštenog tržišnog natjecanja, žaleći se na štetno stanje u industriji Unije i tvrdeći da će u slučaju neuvođenja pristojbi proizvodni kapacitet Unije nestati, a radna mjesta u Uniji izgubiti. |
| --- | --- |

(118)

Nekoliko zainteresiranih strana (uglavnom distributeri proizvoda industrije Unije i udruženja radnika metalne industrije) poduprlo je ispitni postupak tražeći ponovnu uspostavu poštenog tržišnog natjecanja, žaleći se na štetno stanje u industriji Unije i tvrdeći da će u slučaju neuvođenja pristojbi proizvodni kapacitet Unije nestati, a radna mjesta u Uniji izgubiti.

| (119) | Distributeri koji su predmetni proizvod uvozili iz Indije te nekoliko krajnjih korisnika, tj. komunalnih društava za opskrbu vodom, uklanjanje otpadnih voda i navodnjavanje, protivili su se uvođenju mjera. Izrazili su zabrinutost da će grupa SG PAM Group dobiti kvazi-monopolistički položaj na tržištu Unije ako se indijski uvoz smanji zbog uvođenja mjera, što će dovesti do povećanja cijena. SG PAM Group ima vrlo jak položaj na tržištu Unije. Međutim, postoji nekoliko čimbenika za koje se čini da ograničavaju njezinu tržišnu snagu. Prvo, postoje još dva proizvođača iz Unije s rezervnim kapacitetima koji mogu osigurati učinkovito tržišno natjecanje ako cijene grupe SG PAM postanu previsoke. |
| --- | --- |

(119)

Distributeri koji su predmetni proizvod uvozili iz Indije te nekoliko krajnjih korisnika, tj. komunalnih društava za opskrbu vodom, uklanjanje otpadnih voda i navodnjavanje, protivili su se uvođenju mjera. Izrazili su zabrinutost da će grupa SG PAM Group dobiti kvazi-monopolistički položaj na tržištu Unije ako se indijski uvoz smanji zbog uvođenja mjera, što će dovesti do povećanja cijena. SG PAM Group ima vrlo jak položaj na tržištu Unije. Međutim, postoji nekoliko čimbenika za koje se čini da ograničavaju njezinu tržišnu snagu. Prvo, postoje još dva proizvođača iz Unije s rezervnim kapacitetima koji mogu osigurati učinkovito tržišno natjecanje ako cijene grupe SG PAM postanu previsoke.

| (120) | Drugo, postoji nekoliko proizvođača s poslovnim nastanom u trećim zemljama (Kini, Turskoj, Rusiji i Švicarskoj) koji već prodaju svoje proizvode tržištu EU-a. Njihov obujam prodaje tijekom razmatranog razdoblja bio je nizak i u padu. Međutim, čini se da je glavni uzrok pada prodaje drugih uvoznika bilo agresivno tržišno natjecanje koje su nametnuli indijski proizvođači. Indijske dampinške cijene bile su znatno niže od cijena svih ostalih velikih zemalja uvoznica (osim Rusije). Ako industrija Unije jednostrano poveća cijene, uvoz iz drugih zemalja može se povećati u srednjoročnom razdoblju jer su ti izvoznici već prisutni u Uniji.

  Prosječna uvozna cijena u EUR | 2011. | 2012. | 2013. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | 665 | 703 | 659 | 651 |
| Kina | 955 | 1 014 | 1 059 | 1 054 |
| Švicarska | 1 711 | 1 678 | 1 554 | 1 526 |
| Rusija | 697 | 696 | 652 | 627 |
| Turska | 1 246 | 1 544 | 1 272 | 1 010 |
| Izvor: Eurostat |

(120)

Drugo, postoji nekoliko proizvođača s poslovnim nastanom u trećim zemljama (Kini, Turskoj, Rusiji i Švicarskoj) koji već prodaju svoje proizvode tržištu EU-a. Njihov obujam prodaje tijekom razmatranog razdoblja bio je nizak i u padu. Međutim, čini se da je glavni uzrok pada prodaje drugih uvoznika bilo agresivno tržišno natjecanje koje su nametnuli indijski proizvođači. Indijske dampinške cijene bile su znatno niže od cijena svih ostalih velikih zemalja uvoznica (osim Rusije). Ako industrija Unije jednostrano poveća cijene, uvoz iz drugih zemalja može se povećati u srednjoročnom razdoblju jer su ti izvoznici već prisutni u Uniji.

Prosječna uvozna cijena u EUR

2011.

2012.

2013.

RIP

Indija

665

703

659

651

Kina

955

1 014

1 059

1 054

Švicarska

1 711

1 678

1 554

1 526

Rusija

697

696

652

627

Turska

1 246

1 544

1 272

1 010

Izvor: Eurostat

6.3.   Zaključak o interesu Unije

| (121) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi za to da uvođenje mjera na uvoz cijevi od duktilnog željeza podrijetlom iz Indije u toj fazi ispitnog postupka ne bi bilo u interesu Unije. Komisija će međutim i dalje ispitivati moguće učinke na tržišno natjecanje na tržištu Unije, u konačnoj fazi na temelju dodatnih podataka koji će se dostaviti. |
| --- | --- |

(121)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi za to da uvođenje mjera na uvoz cijevi od duktilnog željeza podrijetlom iz Indije u toj fazi ispitnog postupka ne bi bilo u interesu Unije. Komisija će međutim i dalje ispitivati moguće učinke na tržišno natjecanje na tržištu Unije, u konačnoj fazi na temelju dodatnih podataka koji će se dostaviti.

7.   PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE

| (122) | Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije potrebno je uvesti privremene mjere kako bi se spriječilo da dampinški uvoz i dalje nanosi štetu industriji Unije. |
| --- | --- |

(122)

Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije potrebno je uvesti privremene mjere kako bi se spriječilo da dampinški uvoz i dalje nanosi štetu industriji Unije.

7.1.   Razina uklanjanja štete (marža štete)

| (123) | Kako bi utvrdila razinu mjera, Komisija je najprije analizirala iznos pristojbi koji je potreban kako bi se uklonila šteta koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(123)

Kako bi utvrdila razinu mjera, Komisija je najprije analizirala iznos pristojbi koji je potreban kako bi se uklonila šteta koju je pretrpjela industrija Unije.

| (124) | Šteta bi bila uklonjena kada bi industrija Unije mogla pokriti svoje troškove proizvodnje i ostvariti dobit, prije oporezivanja, od prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije kakvu bi uz uobičajene uvjete tržišnog natjecanja, tj. u izostanku dampinškog uvoza, razumno mogla ostvariti industrija te vrste u tom sektoru. |
| --- | --- |

(124)

Šteta bi bila uklonjena kada bi industrija Unije mogla pokriti svoje troškove proizvodnje i ostvariti dobit, prije oporezivanja, od prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije kakvu bi uz uobičajene uvjete tržišnog natjecanja, tj. u izostanku dampinškog uvoza, razumno mogla ostvariti industrija te vrste u tom sektoru.

| (125) | Podnositelj zahtjeva tvrdi da se očekuje da će u izostanku dampinškog uvoza profitabilnost industrije premašiti 12 % jer je ta razina profitabilnosti postignuta u godinama prije razmatranog razdoblja. Mora se napomenuti da je u godinama prije razmatranog razdoblja prodaja industrije Unije bila iznimno visoka zbog gospodarskog rasta 2007. – 2008. te fiskalnih poticaja potrošnje vlada Unije kako bi se neutralizirali učinci gospodarske krize u 2009. Stoga se te godine ne mogu se smatrati reprezentativnima za profitabilnost industrije Unije. Podnositelj zahtjeva tvrdi i da je profitabilnost koja se mjeri u dvoznamenkastim vrijednostima opravdana zbog visoke razine potrošnje za istraživanje i razvoj. U ispitnom postupku utvrđeno je malo dokaza intenzivnog istraživanja i razvoja – rashodi za istraživanje i razvoj proizvođača iz Unije koji je imao najviše troškove za istraživanje i razvoj činili su manje od 2 % prometa u 2011., a tijekom razdoblja ispitnog postupka čak i manje. |
| --- | --- |

(125)

Podnositelj zahtjeva tvrdi da se očekuje da će u izostanku dampinškog uvoza profitabilnost industrije premašiti 12 % jer je ta razina profitabilnosti postignuta u godinama prije razmatranog razdoblja. Mora se napomenuti da je u godinama prije razmatranog razdoblja prodaja industrije Unije bila iznimno visoka zbog gospodarskog rasta 2007. – 2008. te fiskalnih poticaja potrošnje vlada Unije kako bi se neutralizirali učinci gospodarske krize u 2009. Stoga se te godine ne mogu se smatrati reprezentativnima za profitabilnost industrije Unije. Podnositelj zahtjeva tvrdi i da je profitabilnost koja se mjeri u dvoznamenkastim vrijednostima opravdana zbog visoke razine potrošnje za istraživanje i razvoj. U ispitnom postupku utvrđeno je malo dokaza intenzivnog istraživanja i razvoja – rashodi za istraživanje i razvoj proizvođača iz Unije koji je imao najviše troškove za istraživanje i razvoj činili su manje od 2 % prometa u 2011., a tijekom razdoblja ispitnog postupka čak i manje.

| (126) | U prethodnim ispitnim postupcima u pogledu sličnih proizvoda, odnosno određenih bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika (5) i varenih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika (6), smatralo se da bi se profitna marža od 5 % mogla smatrati primjerenom razinom koju bi industrija Unije mogla očekivati u izostanku štetnog dampinga. Cijevi od duktilnog lijevanog željeza u brojnim su aspektima slične bešavnim čeličnim cijevima i varenim cijevima od željeza i nelegiranog čelika jer se najveći dio njihova troška proizvodnje odnosi na željezo kao sirovinu, a mogu se upotrebljavati i za prijenos vode. Stoga se privremeno smatra da je marža profitabilnosti od 5 % razumna i za industriju duktilnih cijevi. |
| --- | --- |

(126)

U prethodnim ispitnim postupcima u pogledu sličnih proizvoda, odnosno određenih bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika (5) i varenih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika (6), smatralo se da bi se profitna marža od 5 % mogla smatrati primjerenom razinom koju bi industrija Unije mogla očekivati u izostanku štetnog dampinga. Cijevi od duktilnog lijevanog željeza u brojnim su aspektima slične bešavnim čeličnim cijevima i varenim cijevima od željeza i nelegiranog čelika jer se najveći dio njihova troška proizvodnje odnosi na željezo kao sirovinu, a mogu se upotrebljavati i za prijenos vode. Stoga se privremeno smatra da je marža profitabilnosti od 5 % razumna i za industriju duktilnih cijevi.

| (127) | Komisija je zatim utvrdila razinu uklanjanja štete na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođača izvoznika koji su surađivali, utvrđene za potrebe izračuna sniženja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su tijekom razdoblja ispitnog postupka na tržištu Unije prodavali proizvođači iz Unije koji su surađivali. Razlike proizašle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF. |
| --- | --- |

(127)

Komisija je zatim utvrdila razinu uklanjanja štete na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođača izvoznika koji su surađivali, utvrđene za potrebe izračuna sniženja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su tijekom razdoblja ispitnog postupka na tržištu Unije prodavali proizvođači iz Unije koji su surađivali. Razlike proizašle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF.

7.2.   Privremene mjere

| (128) | Potrebno je uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željeza) podrijetlom iz Indije u skladu s pravilom niže pristojbe iz članka 7. stavka 2. Osnovne uredbe. Komisija je usporedila marže štete i dampinške marže. Iznos pristojbi potrebno je postaviti na razinu dampinške marže ili marže štete, ovisno o tome koja je niža. |
| --- | --- |

(128)

Potrebno je uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željeza) podrijetlom iz Indije u skladu s pravilom niže pristojbe iz članka 7. stavka 2. Osnovne uredbe. Komisija je usporedila marže štete i dampinške marže. Iznos pristojbi potrebno je postaviti na razinu dampinške marže ili marže štete, ovisno o tome koja je niža.

| (129) | Na temelju prethodno navedenog privremene stope antidampinške pristojbe, izražene na razini cijene CIF granica Unije, neocarinjeno, trebale bi iznositi:









  Zemlja | Društvo | Dampinška marža | Marža štete | Privremena antidampinška pristojba |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | Jindal Saw Ltd | 31,2 % | 68 % | 31,2 % |
| Electrosteel Casting Ltd | 15,3 % | 59 % | 15,3 % |

(129)

Na temelju prethodno navedenog privremene stope antidampinške pristojbe, izražene na razini cijene CIF granica Unije, neocarinjeno, trebale bi iznositi:

Zemlja

Društvo

Dampinška marža

Marža štete

Privremena antidampinška pristojba

Indija

Jindal Saw Ltd

31,2 %

68 %

31,2 %

Electrosteel Casting Ltd

15,3 %

59 %

15,3 %

| (130) | Pojedinačne stope antidampinške pristojbe za svako društvo određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza navedenog ispitnog postupka. Stoga su one odražavale stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u odnosu na ta društva. Te se stope pristojbi primjenjuju isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz predmetne zemlje, tj. Indije, koji proizvode navedeni pravni subjekti. Na uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje društvo koje nije izričito navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s tim izričito navedenim subjektima, trebalo bi primjenjivati stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Na njega ne bi trebalo primjenjivati nijednu drugu pojedinačnu stopu antidampinške pristojbe. |
| --- | --- |

(130)

Pojedinačne stope antidampinške pristojbe za svako društvo određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza navedenog ispitnog postupka. Stoga su one odražavale stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u odnosu na ta društva. Te se stope pristojbi primjenjuju isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz predmetne zemlje, tj. Indije, koji proizvode navedeni pravni subjekti. Na uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje društvo koje nije izričito navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s tim izričito navedenim subjektima, trebalo bi primjenjivati stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Na njega ne bi trebalo primjenjivati nijednu drugu pojedinačnu stopu antidampinške pristojbe.

| (131) | Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora poslati Komisiji (7). Zahtjev mora sadržavati sve bitne podatke kojima se dokazuje da promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva toga društva ne utječe na njegovo pravo na korist od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, obavijest o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

(131)

Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora poslati Komisiji (7). Zahtjev mora sadržavati sve bitne podatke kojima se dokazuje da promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva toga društva ne utječe na njegovo pravo na korist od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, obavijest o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije.

| (132) | Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera zbog velike razlike među stopama pristojbi sveo na najmanji mogući, potrebne su posebne mjere kako bi se osigurala primjena pojedinačnih antidampinških pristojbi. Društva koja imaju pojedinačne antidampinške pristojbe moraju carinskim tijelima država članica dostaviti valjani trgovački račun. Račun mora biti u skladu sa zahtjevima iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe. Na uvoz uz koji nije priložen takav račun trebalo bi primjenjivati antidampinšku pristojbu koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. |
| --- | --- |

(132)

Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera zbog velike razlike među stopama pristojbi sveo na najmanji mogući, potrebne su posebne mjere kako bi se osigurala primjena pojedinačnih antidampinških pristojbi. Društva koja imaju pojedinačne antidampinške pristojbe moraju carinskim tijelima država članica dostaviti valjani trgovački račun. Račun mora biti u skladu sa zahtjevima iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe. Na uvoz uz koji nije priložen takav račun trebalo bi primjenjivati antidampinšku pristojbu koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

| (133) | Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških pristojbi, antidampinšku pristojbu za sva ostala društva trebalo bi primjenjivati ne samo na proizvođače izvoznike koji nisu surađivali u ispitnom postupku, već i na proizvođače koji nisu izvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(133)

Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških pristojbi, antidampinšku pristojbu za sva ostala društva trebalo bi primjenjivati ne samo na proizvođače izvoznike koji nisu surađivali u ispitnom postupku, već i na proizvođače koji nisu izvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka.

8.   ZAVRŠNE ODREDBE

| (134) | U interesu dobrog upravljanja Komisija će pozvati zainteresirane strane da u određenom roku dostave pisane primjedbe i/ili podnesu zahtjev za saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(134)

U interesu dobrog upravljanja Komisija će pozvati zainteresirane strane da u određenom roku dostave pisane primjedbe i/ili podnesu zahtjev za saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

| (135) | Nalazi koji se odnose na uvođenje privremenih pristojbi privremeni su i mogu se izmijeniti u konačnoj fazi ispitnog postupka, |
| --- | --- |

(135)

Nalazi koji se odnose na uvođenje privremenih pristojbi privremeni su i mogu se izmijeniti u konačnoj fazi ispitnog postupka,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo) podrijetlom iz Indije, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex 7303 00 10 i ex 7303 00 90 (oznake TARIC 7303001010, 7303009010).

2.   Stope privremene antidampinške pristojbe koje se primjenjuju na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku jesu sljedeće:

| Društvo | Privremena antidampinška pristojba | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Jindal Saw Ltd | 31,2 % | C054 |
| Electrosteel Casting Ltd | 15,3 % | C055 |
| Sva ostala društva | 31,2 % | C999 |

Društvo

Privremena antidampinška pristojba

Dodatna oznaka TARIC

Jindal Saw Ltd

31,2 %

C054

Electrosteel Casting Ltd

15,3 %

C055

Sva ostala društva

31,2 %

C999

3.   Primjena pojedinačnih stopa pristojbi utvrđenih za društva navedena u stavku 2. uvjetovana je podnošenjem carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa na kojem se nalazi datirana izjava koju je potpisao službenik tijela koje je izdalo račun, uz navođenje njegova/njezina imena i funkcije, formulirana kako slijedi: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo), prodanih za izvoz u Europsku uniju i naveden na ovom računu, proizvelo društvo (naziv društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u Indiji. Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.” Ako se takav račun ne predoči, primjenjuje se stopa pristojbe koja vrijedi za „sva ostala društva”.

4.   Puštanje proizvoda iz stavka 1. u slobodan promet u Uniji podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.

5.   Ako nije drukčije određeno, primjenjuju se relevantne odredbe koje su na snazi za carinske pristojbe.

Članak 2.

1.   U roku od 25 kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe zainteresirane strane mogu:

| (a) | zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena ova Uredba; |
| --- | --- |

(a)

zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena ova Uredba;

| (b) | dostaviti pisane primjedbe Komisiji; i |
| --- | --- |

(b)

dostaviti pisane primjedbe Komisiji; i

| (c) | zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(c)

zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

2.   U roku od 25 kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe strane iz članka 21. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 mogu se očitovati o primjeni privremenih mjera.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 1. primjenjuje se u razdoblju od šest mjeseci.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. rujna 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

1

(2)  Obavijest o pokretanju antidampinškog postupka povezanog s uvozom cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo) podrijetlom iz Indije (SL C 461, 20.12.2014., str. 35.).

2

(3)  Obavijest o pokretanju antisubvencijskog postupka koji se odnosi na uvoz cijevi od duktilnog lijevanog željeza (poznato i kao sferoidno grafitno lijevano željezo) podrijetlom iz Indije (SL C 83, 11.3.2015., str. 4.).

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 930/2003 od 26. svibnja 2003. o prekidu antidampinškog i antisubvencijskog postupka koji se odnose na uvoz uzgojenog atlantskog lososa podrijetlom iz Norveške i antidampinškog postupka koji se odnosi na uvoz uzgojenog atlantskog lososa podrijetlom iz Čilea i s Farskih otoka (SL L 133, 29.5.2003., str. 1.); i Uredba Vijeća (EZ) br. 954/2006 od 27. lipnja 2006. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Hrvatske, Rumunjske, Rusije i Ukrajine, o stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EZ) br. 2320/97 i (EZ) br. 348/2000, o okončanju privremene revizije i revizije nakon isteka mjere antidampinških pristojbi na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika podrijetlom iz, između ostalog, Rusije i Rumunjske te o okončanju privremene revizije antidampinških pristojbi na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika podrijetlom iz, između ostalog, Rusije i Rumunjske te Hrvatske i Ukrajine (SL L 175, 29.6.2006., str. 4.).

4

(5)  SL L 336, 20.12.2011., str. 6.

5

(6)  SL L 343, 19.12.2008., str. 1.

6

(7)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

7

---

| 19.9.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 244/45 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 244/45

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1560

оd 18. rujna 2015.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. rujna 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | MA | 158,0 |
| MK | 49,2 |
| TR | 78,0 |
| XS | 48,7 |
| ZZ | 83,5 |
| 0707 00 05 | AR | 98,4 |
| TR | 126,8 |
| ZZ | 112,6 |
| 0709 93 10 | TR | 128,2 |
| ZZ | 128,2 |
| 0805 50 10 | AR | 140,7 |
| BO | 144,3 |
| CL | 134,2 |
| UY | 138,2 |
| ZA | 129,0 |
| ZZ | 137,3 |
| 0806 10 10 | EG | 170,8 |
| TR | 132,2 |
| ZZ | 151,5 |
| 0808 10 80 | AR | 104,4 |
| BR | 70,7 |
| CL | 171,9 |
| NZ | 134,3 |
| US | 113,3 |
| ZA | 135,2 |
| ZZ | 121,6 |
| 0808 30 90 | AR | 132,1 |
| CL | 148,3 |
| CN | 96,7 |
| TR | 120,0 |
| ZA | 106,4 |
| ZZ | 120,7 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 68,9 |
| TR | 157,6 |
| ZZ | 113,3 |
| 0809 40 05 | BA | 53,5 |
| MK | 53,6 |
| XS | 61,9 |
| ZZ | 56,3 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

MA

158,0

MK

49,2

TR

78,0

XS

48,7

ZZ

83,5

0707 00 05

AR

98,4

TR

126,8

ZZ

112,6

0709 93 10

TR

128,2

ZZ

128,2

0805 50 10

AR

140,7

BO

144,3

CL

134,2

UY

138,2

ZA

129,0

ZZ

137,3

0806 10 10

EG

170,8

TR

132,2

ZZ

151,5

0808 10 80

AR

104,4

BR

70,7

CL

171,9

NZ

134,3

US

113,3

ZA

135,2

ZZ

121,6

0808 30 90

AR

132,1

CL

148,3

CN

96,7

TR

120,0

ZA

106,4

ZZ

120,7

0809 30 10, 0809 30 90

MK

68,9

TR

157,6

ZZ

113,3

0809 40 05

BA

53,5

MK

53,6

XS

61,9

ZZ

56,3

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

| 19.9.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 244/47 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 244/47

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1561

оd 18. rujna 2015.

o određivanju količina koje je potrebno dodati količini utvrđenoj za podrazdoblje od 1. siječnja do 31. ožujka 2016. u okviru carinske kvote koja je Uredbom (EZ) br. 536/2007 otvorena za meso peradi podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 188. stavke 2. i 3.,

budući da:

| (1) | Uredbom Komisije (EZ) br. 536/2007 (2) otvorena je godišnja carinska kvota za uvoz proizvoda iz sektora mesa peradi podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Komisije (EZ) br. 536/2007 (2) otvorena je godišnja carinska kvota za uvoz proizvoda iz sektora mesa peradi podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država.

| (2) | Količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole podnesenima od 1. do 7. rujna 2015. za podrazdoblje od 1. listopada do 31. prosinca 2015. manje su od raspoloživih količina. Stoga je potrebno odrediti količine za koje nisu podneseni zahtjevi i dodati ih količini utvrđenoj za sljedeće podrazdoblje kvote. |
| --- | --- |

(2)

Količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole podnesenima od 1. do 7. rujna 2015. za podrazdoblje od 1. listopada do 31. prosinca 2015. manje su od raspoloživih količina. Stoga je potrebno odrediti količine za koje nisu podneseni zahtjevi i dodati ih količini utvrđenoj za sljedeće podrazdoblje kvote.

| (3) | Kako bi se osigurala učinkovitost mjere, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se osigurala učinkovitost mjere, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Količine za koje nisu podneseni zahtjevi za uvozne dozvole u skladu s Uredbom (EZ) br. 536/2007, koje je potrebno dodati podrazdoblju od 1. siječnja do 31. ožujka 2016., navedene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. rujna 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 536/2007 od 15. svibnja 2007. o otvaranju i predviđanju upravljanja carinskom kvotom za meso peradi dodijeljenoj Sjedinjenim Američkim Državama (SL L 128, 16.5.2007., str. 6.).

2

---

PRILOG

| Redni br. | Količine za koje nije podnesen zahtjev koje treba dodati količini raspoloživoj za podrazdoblje od 1. siječnja do 31. ožujka 2016.
  (u kg) |
| --- | --- |
| 09.4169 | 10 672 500 |

Redni br.

Količine za koje nije podnesen zahtjev koje treba dodati količini raspoloživoj za podrazdoblje od 1. siječnja do 31. ožujka 2016.

(u kg)

09.4169

10 672 500

---

| 19.9.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 244/49 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 244/49

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1562

оd 18. rujna 2015.

o određivanju količina koje je potrebno dodati količini utvrđenoj za podrazdoblje od 1. siječnja do 31. ožujka 2016. u okviru carinskih kvota koje su Uredbom (EZ) br. 539/2007 otvorene u sektoru jaja i za albumin iz jaja

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 188. stavke 2. i 3.,

budući da:

| (1) | Uredbom Komisije (EZ) br. 539/2007 (2) otvorene su godišnje carinske kvote za uvoz proizvoda iz sektora jaja i albumina iz jaja. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Komisije (EZ) br. 539/2007 (2) otvorene su godišnje carinske kvote za uvoz proizvoda iz sektora jaja i albumina iz jaja.

| (2) | Količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole podnesenima od 1. do 7. rujna 2015. za podrazdoblje od 1. listopada do 31. prosinca 2015. manje su od raspoloživih količina. Stoga je potrebno odrediti količine za koje nisu podneseni zahtjevi i dodati ih količini utvrđenoj za sljedeće podrazdoblje kvote. |
| --- | --- |

(2)

Količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole podnesenima od 1. do 7. rujna 2015. za podrazdoblje od 1. listopada do 31. prosinca 2015. manje su od raspoloživih količina. Stoga je potrebno odrediti količine za koje nisu podneseni zahtjevi i dodati ih količini utvrđenoj za sljedeće podrazdoblje kvote.

| (3) | Kako bi se osigurala učinkovitost mjere, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se osigurala učinkovitost mjere, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Količine za koje nisu podneseni zahtjevi za uvozne dozvole u skladu s Uredbom (EZ) br. 539/2007, koje je potrebno dodati podrazdoblju od 1. siječnja do 31. ožujka 2016., navedene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. rujna 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 539/2007 od 15. svibnja 2007. o otvaranju i predviđanju upravljanja carinskim kvotama u sektoru jaja i za albumin iz jaja (SL L 128, 16.5.2007., str. 19.).

2

---

PRILOG

| Redni br. | Količine za koje nije podnesen zahtjev koje treba dodati količini raspoloživoj za podrazdoblje od 1. siječnja do 31. ožujka 2016.
  (protuvrijednost jaja u ljusci u kg) |
| --- | --- |
| 09.4015 | 67 500 000 |
| 09.4401 | 1 815 000 |
| 09.4402 | 6 005 000 |

Redni br.

Količine za koje nije podnesen zahtjev koje treba dodati količini raspoloživoj za podrazdoblje od 1. siječnja do 31. ožujka 2016.

(protuvrijednost jaja u ljusci u kg)

09.4015

67 500 000

09.4401

1 815 000

09.4402

6 005 000

---

| 19.9.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 244/51 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 244/51

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1563

оd 18. rujna 2015.

o utvrđivanju koeficijenta dodjele koji se primjenjuje na količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole podnesenima od 1. do 7. rujna 2015. u okviru carinskih kvota koje su Provedbenom uredbom (EU) br. 413/2014 otvorene za meso peradi podrijetlom iz Ukrajine

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 188. stavke 1. i 3.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 413/2014 (2) otvorene su godišnje carinske kvote za uvoz proizvoda iz sektora mesa peradi podrijetlom iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 413/2014 (2) otvorene su godišnje carinske kvote za uvoz proizvoda iz sektora mesa peradi podrijetlom iz Ukrajine.

| (2) | Količine obuhvaćene zahtjevima za uvozna prava podnesenima od 1. do 7. rujna 2015. za podrazdoblje od 1. listopada do 31. prosinca 2015. za kvotu rednog broja 09.4273 premašuju raspoložive količine. Stoga je potrebno odrediti u kojoj se mjeri uvozna prava mogu dodjeljivati i odrediti koeficijent dodjele koji će se primjenjivati na količine za koje je podnesen zahtjev, izračunan u skladu s člankom 6. stavkom 3. Uredbe Komisije (EZ) br. 1301/2006 (3) u vezi s njezinim člankom 7. stavkom 2. |
| --- | --- |

(2)

Količine obuhvaćene zahtjevima za uvozna prava podnesenima od 1. do 7. rujna 2015. za podrazdoblje od 1. listopada do 31. prosinca 2015. za kvotu rednog broja 09.4273 premašuju raspoložive količine. Stoga je potrebno odrediti u kojoj se mjeri uvozna prava mogu dodjeljivati i odrediti koeficijent dodjele koji će se primjenjivati na količine za koje je podnesen zahtjev, izračunan u skladu s člankom 6. stavkom 3. Uredbe Komisije (EZ) br. 1301/2006 (3) u vezi s njezinim člankom 7. stavkom 2.

| (3) | Kako bi se osigurala učinkovitost mjere, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se osigurala učinkovitost mjere, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Količine obuhvaćene zahtjevima za uvozna prava podnesenima u skladu s Provedbenom uredbom (EU) br. 413/2014 za podrazdoblje od 1. listopada do 31. prosinca 2015. množe se s koeficijentom dodjele iz Priloga ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. rujna 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 413/2014 od 23. travnja 2014. o otvaranju uvoznih carinskih kvota Unije za meso peradi podrijetlom iz Ukrajine i upravljanju tim kvotama (SL L 121, 24.4.2014., str. 37.).

2

(3)  Uredba Komisije (EZ) br. 1301/2006 od 31. kolovoza 2006. o utvrđivanju zajedničkih pravila za upravljanje uvoznim carinskim kvotama za poljoprivredne proizvode kojima upravlja sustav uvoznih dozvola (SL L 238, 1.9.2006., str. 13.).

3

---

PRILOG

| Redni br. | Koeficijent dodjele – zahtjevi podneseni za podrazdoblje od 1. listopada do 31. prosinca 2015.
  (u %) |
| --- | --- |
| 09.4273 | 2,712456 |
| 09.4274 | — |

Redni br.

Koeficijent dodjele – zahtjevi podneseni za podrazdoblje od 1. listopada do 31. prosinca 2015.

(u %)

09.4273

2,712456

09.4274

—

---

| 19.9.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 244/53 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 244/53

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1564

оd 18. rujna 2015.

o određivanju količina koje je potrebno dodati količini utvrđenoj za podrazdoblje od 1. siječnja do 31. ožujka 2016. u okviru carinskih kvota koje su Uredbom (EZ) br. 442/2009 otvorene u sektoru svinjskog mesa

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 188. stavke 2. i 3.,

budući da:

| (1) | Uredbom Komisije (EZ) br. 442/2009 (2) otvorene su godišnje carinske kvote za uvoz proizvoda iz sektora svinjskog mesa. Kvotama iz dijela B. Priloga I. navedenoj Uredbi upravlja se u skladu s metodom simultane kontrole. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Komisije (EZ) br. 442/2009 (2) otvorene su godišnje carinske kvote za uvoz proizvoda iz sektora svinjskog mesa. Kvotama iz dijela B. Priloga I. navedenoj Uredbi upravlja se u skladu s metodom simultane kontrole.

| (2) | Količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole podnesenima od 1. do 7. rujna 2015. za podrazdoblje od 1. listopada do 31. prosinca 2015. manje su od raspoloživih količina. Stoga je potrebno odrediti količine za koje nisu podneseni zahtjevi i dodati ih količini utvrđenoj za sljedeće podrazdoblje kvote. |
| --- | --- |

(2)

Količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole podnesenima od 1. do 7. rujna 2015. za podrazdoblje od 1. listopada do 31. prosinca 2015. manje su od raspoloživih količina. Stoga je potrebno odrediti količine za koje nisu podneseni zahtjevi i dodati ih količini utvrđenoj za sljedeće podrazdoblje kvote.

| (3) | Kako bi se osigurala učinkovitost mjere, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se osigurala učinkovitost mjere, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Količine za koje nisu podneseni zahtjevi za uvozne dozvole u skladu s Uredbom (EZ) br. 442/2009, koje je potrebno dodati podrazdoblju od 1. siječnja do 31. ožujka 2016., navedene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. rujna 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 442/2009 od 27. svibnja 2009. o otvaranju i predviđanju upravljanja carinskim kvotama Zajednice u sektoru svinjskog mesa (SL L 129, 28.5.2009., str. 13.).

2

---

PRILOG

| Redni br. | Količine za koje nije podnesen zahtjev koje je potrebno dodati količini raspoloživoj za podrazdoblje od 1. siječnja do 31. ožujka 2016.
  (u kg) |
| --- | --- |
| 09.4038 | 17 097 500 |
| 09.4170 | 2 461 000 |
| 09.4204 | 2 312 000 |

Redni br.

Količine za koje nije podnesen zahtjev koje je potrebno dodati količini raspoloživoj za podrazdoblje od 1. siječnja do 31. ožujka 2016.

(u kg)

09.4038

17 097 500

09.4170

2 461 000

09.4204

2 312 000

---

ODLUKE

| 19.9.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 244/55 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 244/55

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2015/1565

od 14. rujna 2015.

o odobrenju, u ime Europske unije, Izjave o odobrenju ribolovnih mogućnosti u vodama EU-a ribarskim plovilima koja plove pod zastavom Bolivarske Republike Venezuele u isključivom gospodarskom pojasu uz obalu Francuske Gvajane

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 2., u vezi s člankom 218. stavkom 6. točkom (a) podtočkom v.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta,

budući da:

| (1) | Podložno njihovoj sukladnosti s mjerodavnim pravno obvezujućim aktima Unije o očuvanju ribolovnih resursa i gospodarenju njima, ribarska plovila koja plove pod zastavom Bolivarske Republike Venezuele već desetljećima obavljaju ribolovne aktivnosti u vodama Unije u isključivom gospodarskom pojasu uz obalu Francuske Gvajane. |
| --- | --- |

(1)

Podložno njihovoj sukladnosti s mjerodavnim pravno obvezujućim aktima Unije o očuvanju ribolovnih resursa i gospodarenju njima, ribarska plovila koja plove pod zastavom Bolivarske Republike Venezuele već desetljećima obavljaju ribolovne aktivnosti u vodama Unije u isključivom gospodarskom pojasu uz obalu Francuske Gvajane.

| (2) | Prerađivačka industrija u Francuskoj Gvajani ovisi o iskrcajima s tih ribarskih plovila te je stoga potrebno osigurati kontinuitet tih aktivnosti. |
| --- | --- |

(2)

Prerađivačka industrija u Francuskoj Gvajani ovisi o iskrcajima s tih ribarskih plovila te je stoga potrebno osigurati kontinuitet tih aktivnosti.

| (3) | Ova bi Odluka trebala zamijeniti Odluku Vijeća 2012/19/EU (1) koja je poništena odlukom Suda od 26. studenoga 2014. (2), ali se njezini učinci zadržavaju na snazi do stupanja na snagu nove odluke u razumnom roku. Budući da je Izjava već priopćena Bolivarskoj Republici Venezueli, nije ju potrebno ponovo priopćivati, |
| --- | --- |

(3)

Ova bi Odluka trebala zamijeniti Odluku Vijeća 2012/19/EU (1) koja je poništena odlukom Suda od 26. studenoga 2014. (2), ali se njezini učinci zadržavaju na snazi do stupanja na snagu nove odluke u razumnom roku. Budući da je Izjava već priopćena Bolivarskoj Republici Venezueli, nije ju potrebno ponovo priopćivati,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

U ime Europske unije odobrava se Izjava upućena Bolivarskoj Republici Venezueli o odobrenju ribolovnih mogućnosti u vodama EU-a ribarskim plovilima koja plove pod zastavom Bolivarske Republike Venezuele u isključivom gospodarskom pojasu uz obalu Francuske Gvajane (dalje u tekstu „Izjava”).

Tekst Izjave priložen je ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. rujna 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

J. ASSELBORN

---

(1)  Odluka Vijeća 2012/19/EU od 16. prosinca 2011. o odobrenju, u ime Europske unije, Izjave o odobrenju ribolovnih mogućnosti ribarskim plovilima koja plove pod zastavom Bolivarske Republike Venezuele u isključivom gospodarskom pojasu uz obalu Francuske Gvajane (SL L 6, 10.1.2012., str. 8.).

1

(2)  Spojeni predmeti C-103/12 i 165/12, Europski parlament i Komisija protiv Vijeća.

2

---

Izjava upućena Bolivarskoj Republici Venezueli o odobrenju ribolovnih mogućnosti u vodama EU-a ribarskim plovilima koja plove pod zastavom Bolivarske Republike Venezuele u isključivom gospodarskom pojasu uz obalu Francuske Gvajane

| 1. | Europska unija izdaje ribolovna odobrenja ograničenom broju ribarskih plovila koja plove pod zastavom Bolivarske Republike Venezuele radi ribarenja u dijelu isključivoga gospodarskog pojasa uz obalu Francuske Gvajane koji je udaljen više od 12 nautičkih milja od polaznih crta, u skladu s uvjetima navedenima u ovoj Izjavi. |
| --- | --- |

1.

Europska unija izdaje ribolovna odobrenja ograničenom broju ribarskih plovila koja plove pod zastavom Bolivarske Republike Venezuele radi ribarenja u dijelu isključivoga gospodarskog pojasa uz obalu Francuske Gvajane koji je udaljen više od 12 nautičkih milja od polaznih crta, u skladu s uvjetima navedenima u ovoj Izjavi.

| 2. | U skladu s člankom 22. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1006/2008 od 29. rujna 2008. o odobravanju ribolovnih aktivnosti koje ribarska plovila Zajednice obavljaju izvan voda Zajednice i o pristupu plovila trećih zemalja vodama Zajednice (1), ribarska plovila koja plove pod zastavom Bolivarske Republike Venezuele i kojima je izdano ribolovna odobrenje trebaju se pri ribolovu u području iz stavka 1. pridržavati odredaba zajedničke ribarstvene politike Europske unije o zaštitnim i kontrolnim mjerama te drugih odredaba Europske unije o ribolovnim aktivnostima u tom području. |
| --- | --- |

2.

U skladu s člankom 22. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1006/2008 od 29. rujna 2008. o odobravanju ribolovnih aktivnosti koje ribarska plovila Zajednice obavljaju izvan voda Zajednice i o pristupu plovila trećih zemalja vodama Zajednice (1), ribarska plovila koja plove pod zastavom Bolivarske Republike Venezuele i kojima je izdano ribolovna odobrenje trebaju se pri ribolovu u području iz stavka 1. pridržavati odredaba zajedničke ribarstvene politike Europske unije o zaštitnim i kontrolnim mjerama te drugih odredaba Europske unije o ribolovnim aktivnostima u tom području.

| 3. | Ribarska plovila koja plove pod zastavom Bolivarske Republike Venezuele i kojima je izdano ribolovno odobrenje trebaju se posebno pridržavati mjerodavnih pravila ili propisa Europske unije o, među ostalim, ribljim stokovima za koje je dopušten ribolov, najvećem broju ribarskih plovila s ribolovnim odobrenjem i udjelu ulova koji se treba iskrcati u lukama Francuske Gvajane. |
| --- | --- |

3.

Ribarska plovila koja plove pod zastavom Bolivarske Republike Venezuele i kojima je izdano ribolovno odobrenje trebaju se posebno pridržavati mjerodavnih pravila ili propisa Europske unije o, među ostalim, ribljim stokovima za koje je dopušten ribolov, najvećem broju ribarskih plovila s ribolovnim odobrenjem i udjelu ulova koji se treba iskrcati u lukama Francuske Gvajane.

| 4. | Ne dovodeći u pitanje povlačenje ribolovnih odobrenja izdanih pojedinačnim ribarskim plovilima koja plove pod zastavom Bolivarske Republike Venezuele zbog nepoštovanja mjerodavnih pravila ili propisa Europske unije, Europska unija može u svakom trenutku jednostranom izjavom povući posebnu obvezu izraženu u ovoj Izjavi o odobrenju ribolovnih mogućnosti. |
| --- | --- |

4.

Ne dovodeći u pitanje povlačenje ribolovnih odobrenja izdanih pojedinačnim ribarskim plovilima koja plove pod zastavom Bolivarske Republike Venezuele zbog nepoštovanja mjerodavnih pravila ili propisa Europske unije, Europska unija može u svakom trenutku jednostranom izjavom povući posebnu obvezu izraženu u ovoj Izjavi o odobrenju ribolovnih mogućnosti.

---

(1)  SL L 286, 29.10.2008., str. 33.

---

| 19.9.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 244/58 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 244/58

---

ODLUKA (EU, EURATOM) 2015/1566 PREDSTAVNIKA VLADA DRŽAVA ČLANICA

od 16. rujna 2015.

o imenovanju četiriju sudaca i jednog nezavisnog odvjetnika Suda

PREDSTAVNICI VLADA DRŽAVA ČLANICA EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 19.,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 253. i 255.,

uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 106.a stavak 1.,

budući da:

| (1) | Mandati četrnaestero sudaca i četiriju nezavisnih odvjetnika Suda istječu 6. listopada 2015. Osim toga, broj nezavisnih odvjetnika Suda povećan je Odlukom Vijeća 2013/336/EU (1) na jedanaest, s učinkom od 7. listopada 2015. Trebalo bi provesti imenovanja za razdoblje od 7. listopada 2015. do 6. listopada 2021. |
| --- | --- |

(1)

Mandati četrnaestero sudaca i četiriju nezavisnih odvjetnika Suda istječu 6. listopada 2015. Osim toga, broj nezavisnih odvjetnika Suda povećan je Odlukom Vijeća 2013/336/EU (1) na jedanaest, s učinkom od 7. listopada 2015. Trebalo bi provesti imenovanja za razdoblje od 7. listopada 2015. do 6. listopada 2021.

| (2) | Predloženo je da se g. Marku ILEŠIČU i gđi Cameliji TOADER obnovi mandat na mjestu sudaca Suda. Predloženo je da se g. Eugene REGAN i g. Michail VILARAS imenuju na mjesto sudaca Suda. Osim toga, predloženo je da se g. Manuel CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONA imenuje na mjesto nezavisnog odvjetnika Suda. |
| --- | --- |

(2)

Predloženo je da se g. Marku ILEŠIČU i gđi Cameliji TOADER obnovi mandat na mjestu sudaca Suda. Predloženo je da se g. Eugene REGAN i g. Michail VILARAS imenuju na mjesto sudaca Suda. Osim toga, predloženo je da se g. Manuel CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONA imenuje na mjesto nezavisnog odvjetnika Suda.

| (3) | Odbor osnovan člankom 255. Ugovora o funkcioniranju Europske unije dao je mišljenje o prikladnosti g. Marka ILEŠIČA, gđe Camelije TOADER, g. Eugenea REGANA i g. Michaila VILARASA za obnašanje dužnosti sudaca Suda, kao i o prikladnosti g. Manuela CAMPOSA SÁNCHEZ-BORDONE za obnašanje dužnosti nezavisnog odvjetnika Suda, |
| --- | --- |

(3)

Odbor osnovan člankom 255. Ugovora o funkcioniranju Europske unije dao je mišljenje o prikladnosti g. Marka ILEŠIČA, gđe Camelije TOADER, g. Eugenea REGANA i g. Michaila VILARASA za obnašanje dužnosti sudaca Suda, kao i o prikladnosti g. Manuela CAMPOSA SÁNCHEZ-BORDONE za obnašanje dužnosti nezavisnog odvjetnika Suda,

DONIJELI SU OVU ODLUKU:

Članak 1.

Sucima Suda za razdoblje od 7. listopada 2015. do 6. listopada 2021. imenuju se:

| — | g. Marko ILEŠIČ, |
| --- | --- |

—

g. Marko ILEŠIČ,

| — | g. Eugene REGAN, |
| --- | --- |

—

g. Eugene REGAN,

| — | gđa Camelia TOADER, |
| --- | --- |

—

gđa Camelia TOADER,

| — | g. Michail VILARAS. |
| --- | --- |

—

g. Michail VILARAS.

Članak 2.

G. Manuel CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONA imenuje se nezavisnim odvjetnikom Suda za razdoblje od 7. listopada 2015. do 6. listopada 2021.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 16. rujna 2015.

Predsjednik

C. BRAUN

---

(1)  Odluka Vijeća 2013/336/EU od 25. lipnja 2013. o povećanju broja nezavisnih odvjetnika Suda Europske unije (SL L 179, 29.6.2013., str. 92.).

1

---

Ispravci

| 19.9.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 244/60 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 244/60

---

Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 518/2014 od 5. ožujka 2014. o izmjeni delegiranih uredbi Komisije (EU) br. 1059/2010, (EU) br. 1060/2010, (EU) br. 1061/2010, (EU) br. 1062/2010, (EU) br. 626/2011, (EU) br. 392/2012, (EU) br. 874/2012, (EU) br. 665/2013, (EU) br. 811/2013 i (EU) br. 812/2013 u pogledu označivanja proizvoda povezanih s energijom na internetu

(
  Službeni list Europske unije L 147 od 17. svibnja 2014.
  )

Na stranici 23. u Prilogu VIII.:

umjesto:

„Dodaje se sljedeći Prilog VII.:

‚PRILOG VII.

Podaci koje treba osigurati u slučaju prodaje, najma ili kupnje uz obročnu otplatu cijene putem interneta”

treba stajati:

„Dodaje se sljedeći Prilog VIII.:

‚PRILOG VIII.

Podaci koje treba osigurati u slučaju prodaje, najma ili kupnje uz obročnu otplatu cijene putem interneta”

---

| 19.9.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 244/60 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 244/60

---

Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/880 od 4. lipnja 2015. o produženju prijelaznih razdoblja povezanih s kapitalnim zahtjevima za izloženosti prema središnjim drugim ugovornim stranama iz Uredbi (EU) br. 575/2013 i (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća

(
  Službeni list Europske unije L 143 od 9. lipnja 2015.
  )

Na stranici 7. u uvodnoj izjavi 5.:

umjesto:

„U pogledu postojećih središnjih drugih ugovornih strana s poslovnim nastanom u trećim zemljama koje su već podnijele zahtjev za priznavanje, nije odobreno još nijedno priznanje takvim središnjim drugim ugovornim stranama.”;

treba stajati:

„U pogledu postojećih središnjih drugih ugovornih strana s poslovnim nastanom u trećim zemljama koje su već podnijele zahtjev za priznavanje, postupak priznavanja je u tijeku, ali neće biti dovršen do 15. lipnja 2015.”.

---