# Jurnalul Oficial L 208/2015

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 208 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 585 august 2015 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 208

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 585 august 2015

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) 2015/1347 al Comisiei din 31 iulie 2015 de interzicere a pescuitului de somon de Atlantic în apele Uniunii din subdiviziunile 22-31 de către navele de pescuit care arborează pavilionul Suediei | 1 |
| | * | Regulamentul (UE) 2015/1348 al Comisiei din 3 august 2015 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 773/2004 privind desfășurarea procedurilor puse în aplicare de Comisie în temeiul articolelor 81 și 82 din Tratatul CE (
  1
  ) | 3 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1349 al Comisiei din 3 august 2015 de modificare a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 798/2008 în ceea ce privește rubrica referitoare la Africa de Sud din lista țărilor terțe, teritoriilor, zonelor sau compartimentelor din care anumite produse obținute de la păsări de curte pot fi importate în Uniune sau pot tranzita Uniunea în contextul riscului de gripă aviară înalt patogenă (
  1
  ) | 7 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1350 al Comisiei din 3 august 2015 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 461/2013 al Consiliului de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de anumite tipuri de polietilen tereftalat (PET) originare din India | 10 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1351 al Comisiei din 4 august 2015 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 30 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2015/1352 a Comisiei din 30 iulie 2015 privind plata în euro de către Regatul Unit a anumitor cheltuieli care decurg din legislația agricolă sectorială
  [notificată cu numărul C(2015) 5124] | 33 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/1353 a Comisiei din 3 august 2015 de modificare a anexei II la Decizia 2007/777/CE în ceea ce privește rubrica referitoare la Africa de Sud din lista țărilor terțe sau a părților acestora din care se autorizează introducerea în Uniune de produse din carne și stomacuri, vezici și intestine tratate în contextul riscului de gripă aviară înalt patogenă
  [notificată cu numărul C(2015) 5290]

   (
  1
  ) | 36 |
| | | ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAŢIONALE |
| | * | Decizia nr. 44/2015 a Comitetului mixt instituit prin Acordul de recunoaștere reciprocă între Comunitatea Europeană și Statele Unite ale Americii din 15 iulie 2015 referitor la includerea unor organisme de evaluare a conformității în anexa sectorială privind compatibilitatea electromagnetică [2015/1354] | 39 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) 2015/1347 al Comisiei din 31 iulie 2015 de interzicere a pescuitului de somon de Atlantic în apele Uniunii din subdiviziunile 22-31 de către navele de pescuit care arborează pavilionul Suediei

1

*

Regulamentul (UE) 2015/1348 al Comisiei din 3 august 2015 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 773/2004 privind desfășurarea procedurilor puse în aplicare de Comisie în temeiul articolelor 81 și 82 din Tratatul CE (
  1
  )

1

3

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1349 al Comisiei din 3 august 2015 de modificare a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 798/2008 în ceea ce privește rubrica referitoare la Africa de Sud din lista țărilor terțe, teritoriilor, zonelor sau compartimentelor din care anumite produse obținute de la păsări de curte pot fi importate în Uniune sau pot tranzita Uniunea în contextul riscului de gripă aviară înalt patogenă (
  1
  )

1

7

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1350 al Comisiei din 3 august 2015 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 461/2013 al Consiliului de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de anumite tipuri de polietilen tereftalat (PET) originare din India

10

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1351 al Comisiei din 4 august 2015 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

30

DECIZII

*

Decizia (UE) 2015/1352 a Comisiei din 30 iulie 2015 privind plata în euro de către Regatul Unit a anumitor cheltuieli care decurg din legislația agricolă sectorială
  [notificată cu numărul C(2015) 5124]

[notificată cu numărul C(2015) 5124]

33

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/1353 a Comisiei din 3 august 2015 de modificare a anexei II la Decizia 2007/777/CE în ceea ce privește rubrica referitoare la Africa de Sud din lista țărilor terțe sau a părților acestora din care se autorizează introducerea în Uniune de produse din carne și stomacuri, vezici și intestine tratate în contextul riscului de gripă aviară înalt patogenă
  [notificată cu numărul C(2015) 5290]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2015) 5290]

1

36

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAŢIONALE

*

Decizia nr. 44/2015 a Comitetului mixt instituit prin Acordul de recunoaștere reciprocă între Comunitatea Europeană și Statele Unite ale Americii din 15 iulie 2015 referitor la includerea unor organisme de evaluare a conformității în anexa sectorială privind compatibilitatea electromagnetică [2015/1354]

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 5.8.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 208/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 208/1

---

REGULAMENTUL (UE) 2015/1347 AL COMISIEI

din 31 iulie 2015

de interzicere a pescuitului de somon de Atlantic în apele Uniunii din subdiviziunile 22-31 de către navele de pescuit care arborează pavilionul Suediei

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), în special articolul 36 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 1221/2014 al Consiliului (2) stabilește cotele pentru 2015. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 1221/2014 al Consiliului (2) stabilește cotele pentru 2015.

| (2) | Conform informațiilor primite de Comisie, a fost epuizată cota alocată pentru 2015 pentru capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru. |
| --- | --- |

(2)

Conform informațiilor primite de Comisie, a fost epuizată cota alocată pentru 2015 pentru capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru.

| (3) | Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din acest stoc, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din acest stoc,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Cota de pescuit alocată pentru 2015 statului membru menționat în anexa la prezentul regulament pentru stocul indicat în aceeași anexă se consideră epuizată de la data stabilită în respectiva anexă.

Articolul 2

Interdicții

Activitățile de pescuit din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru se interzic de la data stabilită în anexă. După această dată, se interzic în special păstrarea la bord, transferul, transbordarea sau debarcarea peștelui din stocul respectiv capturat de către navele în cauză.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 31 iulie 2015.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Lowri EVANS

Director general pentru afaceri maritime și pescuit

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1221/2014 al Consiliului din 10 noiembrie 2014 de stabilire, pentru 2015, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupe de stocuri de pește aplicabile în Marea Baltică și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 43/2014 și (UE) nr. 1180/2013 (JO L 330, 15.11.2014, p. 16).

2

---

ANEXĂ

| Nr. | 20/TQ1221 |
| --- | --- |
| Stat membru | Suedia |
| Stoc | SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. |
| Specie | Somon de Atlantic (Salmo salar) |
| Zonă | Apele Uniunii din subdiviziunile 22-31 |
| Data încetării activităților | 16.7.2015 |

Nr.

20/TQ1221

Stat membru

Suedia

Stoc

SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31.

Specie

Somon de Atlantic (Salmo salar)

Zonă

Apele Uniunii din subdiviziunile 22-31

Data încetării activităților

16.7.2015

---

| 5.8.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 208/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 208/3

---

REGULAMENTUL (UE) 2015/1348 AL COMISIEI

din 3 august 2015

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 773/2004 privind desfășurarea procedurilor puse în aplicare de Comisie în temeiul articolelor 81 și 82 din Tratatul CE

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului din 16 decembrie 2002 privind punerea în aplicare a regulilor de concurență prevăzute la articolele 81 și 82 din tratat (1), în special articolul 33,

după consultarea comitetului consultativ la 19 iunie 2015,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 773/2004 al Comisiei (2) stabilește norme privind, printre altele, investigațiile întreprinse de Comisie și accesul la dosarul Comisiei. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 773/2004 al Comisiei (2) stabilește norme privind, printre altele, investigațiile întreprinse de Comisie și accesul la dosarul Comisiei.

| (2) | Cartelurile sunt acorduri sau practici concertate între doi sau mai mulți concurenți care vizează coordonarea comportamentului concurențial al acestora pe piață sau influențarea parametrilor relevanți ai concurenței prin practici precum fixarea sau coordonarea prețurilor de achiziție sau de vânzare sau a altor condiții comerciale, atribuirea cotelor de producție sau de vânzare, împărțirea piețelor și a clienților inclusiv prin manipularea licitațiilor, restricții la importuri sau exporturi și acțiuni anticoncurențiale împotriva altor concurenți. Astfel de practici se numără printre cele mai grave încălcări ale articolului 101 din tratat. |
| --- | --- |

(2)

Cartelurile sunt acorduri sau practici concertate între doi sau mai mulți concurenți care vizează coordonarea comportamentului concurențial al acestora pe piață sau influențarea parametrilor relevanți ai concurenței prin practici precum fixarea sau coordonarea prețurilor de achiziție sau de vânzare sau a altor condiții comerciale, atribuirea cotelor de producție sau de vânzare, împărțirea piețelor și a clienților inclusiv prin manipularea licitațiilor, restricții la importuri sau exporturi și acțiuni anticoncurențiale împotriva altor concurenți. Astfel de practici se numără printre cele mai grave încălcări ale articolului 101 din tratat.

| (3) | Prin însăși natura lor, cartelurile secrete sunt adesea dificil de descoperit și cercetat în lipsa cooperării întreprinderilor sau a persoanelor implicate în acestea. În consecință, Comisia consideră că este în interesul Uniunii ca întreprinderile implicate în acest tip de practici ilegale, care sunt dispuse să își recunoască participarea, să pună capăt acesteia și să coopereze în cadrul investigației Comisiei, să fie recompensate, independent de restul întreprinderilor implicate în cartel. În asigurarea detectării și pedepsirii cartelelor secrete, interesele consumatorilor depășesc interesul de a impune amenzi, proporțional cu comportamentul ilegal, acelor întreprinderi care permit Comisiei să descopere și să interzică asemenea practici. În acest scop, Comisia folosește, începând din 1996, un program de clemență. În cadrul acestuia, Comisia stabilește condițiile în care întreprinderile pot fi recompensate pentru cooperarea lor în cadrul investigației Comisiei. Programul de clemență s-a dovedit un instrument eficace pe care Comisia îl poate folosi pentru a descoperi și a pedepsi numeroase carteluri secrete. În plus, contribuind la descoperirea mai multor încălcări și la sporirea eficacității procesului de asigurare a respectării normelor de concurență de către organismele publice, programul de clemență are și rolul unui factor de descurajare a cartelurilor și, în cele din urmă, oferă părților prejudiciate o bază pentru a solicita despăgubiri pentru daunele suferite în urma încălcărilor respective. |
| --- | --- |

(3)

Prin însăși natura lor, cartelurile secrete sunt adesea dificil de descoperit și cercetat în lipsa cooperării întreprinderilor sau a persoanelor implicate în acestea. În consecință, Comisia consideră că este în interesul Uniunii ca întreprinderile implicate în acest tip de practici ilegale, care sunt dispuse să își recunoască participarea, să pună capăt acesteia și să coopereze în cadrul investigației Comisiei, să fie recompensate, independent de restul întreprinderilor implicate în cartel. În asigurarea detectării și pedepsirii cartelelor secrete, interesele consumatorilor depășesc interesul de a impune amenzi, proporțional cu comportamentul ilegal, acelor întreprinderi care permit Comisiei să descopere și să interzică asemenea practici. În acest scop, Comisia folosește, începând din 1996, un program de clemență. În cadrul acestuia, Comisia stabilește condițiile în care întreprinderile pot fi recompensate pentru cooperarea lor în cadrul investigației Comisiei. Programul de clemență s-a dovedit un instrument eficace pe care Comisia îl poate folosi pentru a descoperi și a pedepsi numeroase carteluri secrete. În plus, contribuind la descoperirea mai multor încălcări și la sporirea eficacității procesului de asigurare a respectării normelor de concurență de către organismele publice, programul de clemență are și rolul unui factor de descurajare a cartelurilor și, în cele din urmă, oferă părților prejudiciate o bază pentru a solicita despăgubiri pentru daunele suferite în urma încălcărilor respective.

| (4) | Ca parte a cooperării, întreprinderile îi pot transmite Comisiei, în mod voluntar, declarații în cadrul programului de clemență, care pot include declarații ale actualilor și/sau foștilor angajați și reprezentanți ai întreprinderii. Cu toate acestea, întreprinderile ar putea fi descurajate să coopereze cu Comisia în cazul în care acest lucru ar putea avea consecințe negative asupra poziției lor în cadrul unei proceduri civile. |
| --- | --- |

(4)

Ca parte a cooperării, întreprinderile îi pot transmite Comisiei, în mod voluntar, declarații în cadrul programului de clemență, care pot include declarații ale actualilor și/sau foștilor angajați și reprezentanți ai întreprinderii. Cu toate acestea, întreprinderile ar putea fi descurajate să coopereze cu Comisia în cazul în care acest lucru ar putea avea consecințe negative asupra poziției lor în cadrul unei proceduri civile.

| (5) | Părțile la procedura derulată în cadrul Comisiei, precum și părțile terțe, cum ar fi autorii plângerilor și alte persoane interesate, pot obține anumite informații din dosarul Comisiei în temeiul Regulamentului (CE) nr. 773/2004. |
| --- | --- |

(5)

Părțile la procedura derulată în cadrul Comisiei, precum și părțile terțe, cum ar fi autorii plângerilor și alte persoane interesate, pot obține anumite informații din dosarul Comisiei în temeiul Regulamentului (CE) nr. 773/2004.

| (6) | Informațiile obținute în temeiul Regulamentului (CE) nr. 773/2004 pot fi folosite în scopul procedurilor judiciare sau administrative având ca obiect aplicarea articolelor 101 și 102 din tratat. Cu toate acestea, nu ar trebui să fie posibil ca aceste informații să fie utilizate în cadrul procedurilor desfășurate în instanțele naționale în cazul în care acest lucru ar putea afecta în mod nejustificat eficacitatea asigurării de către Comisie a respectării articolelor 101 și 102 din tratat. |
| --- | --- |

(6)

Informațiile obținute în temeiul Regulamentului (CE) nr. 773/2004 pot fi folosite în scopul procedurilor judiciare sau administrative având ca obiect aplicarea articolelor 101 și 102 din tratat. Cu toate acestea, nu ar trebui să fie posibil ca aceste informații să fie utilizate în cadrul procedurilor desfășurate în instanțele naționale în cazul în care acest lucru ar putea afecta în mod nejustificat eficacitatea asigurării de către Comisie a respectării articolelor 101 și 102 din tratat.

| (7) | Pentru a garanta faptul că întreprinderile nu sunt descurajate să își recunoască în mod voluntar participarea la încălcări ale dreptului Uniunii în materie de concurență în cadrul programului de clemență sau al procedurii de tranzacție oferite de Comisie, celorlalte părți li se va permite accesul la astfel de recunoașteri acordându-li-se acces la dosar în temeiul Regulamentului (CE) nr. 773/2004 numai în scopul exercitării dreptului lor la apărare în procedura în fața Comisiei. Aceste informații pot fi utilizate numai în cadrul procedurilor de revizuire desfășurate în fața instanțelor Uniunii Europene sau a instanțelor naționale în cauze care sunt legate în mod direct de cazul în care a fost acordat accesul și care se referă fie la repartizarea unei amenzi între participanții la cartel, fie la revizuirea deciziei de constatare a unei încălcări adoptate de o autoritate națională de concurență. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a garanta faptul că întreprinderile nu sunt descurajate să își recunoască în mod voluntar participarea la încălcări ale dreptului Uniunii în materie de concurență în cadrul programului de clemență sau al procedurii de tranzacție oferite de Comisie, celorlalte părți li se va permite accesul la astfel de recunoașteri acordându-li-se acces la dosar în temeiul Regulamentului (CE) nr. 773/2004 numai în scopul exercitării dreptului lor la apărare în procedura în fața Comisiei. Aceste informații pot fi utilizate numai în cadrul procedurilor de revizuire desfășurate în fața instanțelor Uniunii Europene sau a instanțelor naționale în cauze care sunt legate în mod direct de cazul în care a fost acordat accesul și care se referă fie la repartizarea unei amenzi între participanții la cartel, fie la revizuirea deciziei de constatare a unei încălcări adoptate de o autoritate națională de concurență.

| (8) | În plus, utilizarea informațiilor obținute în temeiul Regulamentului (CE) nr. 773/2004 în procedurile în fața instanțelor naționale nu ar trebui să interfereze în mod nejustificat cu o investigație în curs a Comisiei privind o încălcare a dreptului Uniunii în materie de concurență. În cazul în care aceste informații au fost pregătite de Comisie în cadrul activității sale de asigurare a respectării dreptului Uniunii în materie de concurență (cum ar fi o comunicare a obiecțiunilor) sau de către o parte la procedurile respective (cum ar fi răspunsurile la cererile de informații din partea Comisiei), o parte nu ar trebui să poată utiliza aceste informații în cadrul procedurilor în fața instanțelor judecătorești naționale decât după ce Comisia și-a încheiat procedurile împotriva tuturor părților în cadrul investigației prin adoptarea unei decizii în temeiul articolului 7, 9 sau 10 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 sau după ce și-a încheiat procedura administrativă în alt mod. |
| --- | --- |

(8)

În plus, utilizarea informațiilor obținute în temeiul Regulamentului (CE) nr. 773/2004 în procedurile în fața instanțelor naționale nu ar trebui să interfereze în mod nejustificat cu o investigație în curs a Comisiei privind o încălcare a dreptului Uniunii în materie de concurență. În cazul în care aceste informații au fost pregătite de Comisie în cadrul activității sale de asigurare a respectării dreptului Uniunii în materie de concurență (cum ar fi o comunicare a obiecțiunilor) sau de către o parte la procedurile respective (cum ar fi răspunsurile la cererile de informații din partea Comisiei), o parte nu ar trebui să poată utiliza aceste informații în cadrul procedurilor în fața instanțelor judecătorești naționale decât după ce Comisia și-a încheiat procedurile împotriva tuturor părților în cadrul investigației prin adoptarea unei decizii în temeiul articolului 7, 9 sau 10 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 sau după ce și-a încheiat procedura administrativă în alt mod.

| (9) | Normele din prezentul regulament care reglementează gestionarea declarațiilor întreprinderilor în cadrul programului de clemență și propunerile de încheiere a unei tranzacții ar trebui să se aplice și în cazul în care declarațiile în cadrul programului de clemență și propunerile de încheiere a unei tranzacții, astfel cum sunt definite în articolul 2 din Directiva 2014/104/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3) privind acțiunile în despăgubire în materie de încălcare a normelor antitrust, sunt transmise Comisiei de către autoritățile de concurență ale statelor membre în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1/2003. |
| --- | --- |

(9)

Normele din prezentul regulament care reglementează gestionarea declarațiilor întreprinderilor în cadrul programului de clemență și propunerile de încheiere a unei tranzacții ar trebui să se aplice și în cazul în care declarațiile în cadrul programului de clemență și propunerile de încheiere a unei tranzacții, astfel cum sunt definite în articolul 2 din Directiva 2014/104/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3) privind acțiunile în despăgubire în materie de încălcare a normelor antitrust, sunt transmise Comisiei de către autoritățile de concurență ale statelor membre în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1/2003.

| (10) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 773/2004 ar trebui modificat în consecință, |
| --- | --- |

(10)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 773/2004 ar trebui modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 773/2004 se modifică după cum urmează:

| 1. | Se introduce următorul articol 4a:
  „Articolul 4a
  Programul de clemență al Comisiei
  (1)   Comisia poate stabili cerințele și condițiile de cooperare în baza cărora poate recompensa întreprinderile care sunt sau au fost părți la carteluri secrete pentru cooperarea lor în deconspirarea cartelului și facilitarea stabilirii unei încălcări, prin acordarea de imunitate în ceea ce privește plata amenzii sau a unei reduceri a amenzii care ar fi impusă în alte condiții în temeiul articolului 23 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 (programul de clemență al Comisiei).
  Se poate acorda imunitate în ceea ce privește plata amenzii întreprinderii care furnizează prima elemente de probă care, în opinia Comisiei, îi permit acesteia să efectueze un control direcționat sau să constate o încălcare a articolul 101 din tratat în legătură cu presupusul cartel. Se poate acorda o reducere a amenzii întreprinderilor care furnizează Comisiei elemente de probă cu privire la presupusa încălcare care au o valoare adăugată semnificativă în raport cu elementele de probă aflate deja în posesia Comisiei.
  Comisia va acorda imunitate în ceea ce privește plata amenzii sau o reducere a cuantumului amenzii în temeiul programului de clemență doar în cazul în care, la finalul procedurii administrative, întreprinderea a îndeplinit cerințele și condițiile de cooperare prevăzute în cadrul programului de clemență. Acestea pot include, printre altele, tipul de informații și elemente de probă pe care întreprinderile sunt obligate să le prezinte și cooperarea ulterioară așteptată din partea întreprinderilor în cursul procedurii administrative.
  (2)   Pentru a putea beneficia de imunitate în ceea ce privește plata amenzii sau de o reducere a cuantumului amenzii care în alte condiții ar fi impusă, întreprinderile furnizează Comisiei în mod voluntar declarații privind informațiile lor cu privire la un cartel secret și la rolul lor în cadrul acestuia, care pot lua și forma unor declarații privind informațiile prezentate în mod voluntar de către foștii și actualii angajați sau reprezentanți ai întreprinderii (declarații ale întreprinderilor în cadrul programului de clemență). Astfel de declarații ale întreprinderilor în cadrul programului de clemență sunt elaborate în mod specific pentru a fi transmise Comisiei în scopul de a obține imunitate în ceea ce privește plata amenzii sau o reducere a cuantumului amenzii în temeiul programului de clemență al Comisiei.
  (3)   Comisia va oferi părților metode adecvate de a furniza declarații ale întreprinderilor în cadrul programului de clemență altfel decât prin observații scrise, inclusiv oral. Declarațiile întreprinderilor prezentate oral pot fi înregistrate și transcrise la sediul Comisiei. Întreprinderii i se acordă posibilitatea de a verifica exactitatea tehnică a înregistrării declarației orale la sediul Comisiei și, în cazul în care este necesar, să rectifice conținutul declarației sale fără întârziere. Normele din prezentul regulament privind declarațiile întreprinderilor în cadrul măsurilor de clemență se aplică unor astfel de declarații indiferent de suportul pe care sunt stocate. Informațiile preexistente, și anume probele care există indiferent de procedurile Comisiei și care sunt depuse la Comisie de o întreprindere în cadrul cererii sale de imunitate în ceea ce privește plata amenzii sau de reducere a cuantumului amenzii, nu fac parte din declarațiile întreprinderilor în cadrul programului de clemență.” |
| --- | --- |

1.

Se introduce următorul articol 4a:

„Articolul 4a

Programul de clemență al Comisiei

(1)   Comisia poate stabili cerințele și condițiile de cooperare în baza cărora poate recompensa întreprinderile care sunt sau au fost părți la carteluri secrete pentru cooperarea lor în deconspirarea cartelului și facilitarea stabilirii unei încălcări, prin acordarea de imunitate în ceea ce privește plata amenzii sau a unei reduceri a amenzii care ar fi impusă în alte condiții în temeiul articolului 23 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 (programul de clemență al Comisiei).

Se poate acorda imunitate în ceea ce privește plata amenzii întreprinderii care furnizează prima elemente de probă care, în opinia Comisiei, îi permit acesteia să efectueze un control direcționat sau să constate o încălcare a articolul 101 din tratat în legătură cu presupusul cartel. Se poate acorda o reducere a amenzii întreprinderilor care furnizează Comisiei elemente de probă cu privire la presupusa încălcare care au o valoare adăugată semnificativă în raport cu elementele de probă aflate deja în posesia Comisiei.

Comisia va acorda imunitate în ceea ce privește plata amenzii sau o reducere a cuantumului amenzii în temeiul programului de clemență doar în cazul în care, la finalul procedurii administrative, întreprinderea a îndeplinit cerințele și condițiile de cooperare prevăzute în cadrul programului de clemență. Acestea pot include, printre altele, tipul de informații și elemente de probă pe care întreprinderile sunt obligate să le prezinte și cooperarea ulterioară așteptată din partea întreprinderilor în cursul procedurii administrative.

(2)   Pentru a putea beneficia de imunitate în ceea ce privește plata amenzii sau de o reducere a cuantumului amenzii care în alte condiții ar fi impusă, întreprinderile furnizează Comisiei în mod voluntar declarații privind informațiile lor cu privire la un cartel secret și la rolul lor în cadrul acestuia, care pot lua și forma unor declarații privind informațiile prezentate în mod voluntar de către foștii și actualii angajați sau reprezentanți ai întreprinderii (declarații ale întreprinderilor în cadrul programului de clemență). Astfel de declarații ale întreprinderilor în cadrul programului de clemență sunt elaborate în mod specific pentru a fi transmise Comisiei în scopul de a obține imunitate în ceea ce privește plata amenzii sau o reducere a cuantumului amenzii în temeiul programului de clemență al Comisiei.

(3)   Comisia va oferi părților metode adecvate de a furniza declarații ale întreprinderilor în cadrul programului de clemență altfel decât prin observații scrise, inclusiv oral. Declarațiile întreprinderilor prezentate oral pot fi înregistrate și transcrise la sediul Comisiei. Întreprinderii i se acordă posibilitatea de a verifica exactitatea tehnică a înregistrării declarației orale la sediul Comisiei și, în cazul în care este necesar, să rectifice conținutul declarației sale fără întârziere. Normele din prezentul regulament privind declarațiile întreprinderilor în cadrul măsurilor de clemență se aplică unor astfel de declarații indiferent de suportul pe care sunt stocate. Informațiile preexistente, și anume probele care există indiferent de procedurile Comisiei și care sunt depuse la Comisie de o întreprindere în cadrul cererii sale de imunitate în ceea ce privește plata amenzii sau de reducere a cuantumului amenzii, nu fac parte din declarațiile întreprinderilor în cadrul programului de clemență.”

| 2. | La articolul 8, alineatul (2) se elimină. |
| --- | --- |

2.

La articolul 8, alineatul (2) se elimină.

| 3. | La articolul 10a alineatul (2), cel de al treilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „În cazul în care discuțiile privind tranzacția progresează, Comisia poate stabili un termen-limită în care părțile se pot angaja să urmeze procedura de tranzacție prin introducerea unor propuneri de tranzacție care să reflecte rezultatele discuțiilor privind tranzacția și recunoașterea participării lor la o încălcare a articolul 101 din tratat, precum și a răspunderii lor. Aceste propuneri de tranzacție sunt elaborate în mod specific de întreprinderile în cauză ca o cerere oficială adresată Comisiei pentru a adopta orice decizie în cazul lor, aplicând procedura de tranzacție. Înainte de stabilirea de către Comisie a unui termen-limită pentru introducerea propunerilor de tranzacție, părțile în cauză au dreptul ca informațiile indicate în primul paragraf să le fie comunicate, la cerere, în timp util. Comisia nu este obligată să ia în considerare propunerile de tranzacție primite după expirarea acestui termen-limită.
  Comisia va oferi părților metode adecvate de a furniza propuneri de tranzacție, în afara observațiilor scrise, inclusiv oral. Propunerile de tranzacție prezentate oral pot fi înregistrate și transcrise la sediul Comisiei. Întreprinderii i se acordă posibilitatea de a verifica exactitatea tehnică a înregistrării propunerii prezentate oral la sediul Comisiei și, în cazul în care este necesar, să rectifice conținutul propunerii sale fără întârziere. Normele din prezentul regulament privind propunerile de tranzacție se aplică unor astfel de propuneri de tranzacție, indiferent de suportul pe care sunt stocate.” |
| --- | --- |

3.

La articolul 10a alineatul (2), cel de al treilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„În cazul în care discuțiile privind tranzacția progresează, Comisia poate stabili un termen-limită în care părțile se pot angaja să urmeze procedura de tranzacție prin introducerea unor propuneri de tranzacție care să reflecte rezultatele discuțiilor privind tranzacția și recunoașterea participării lor la o încălcare a articolul 101 din tratat, precum și a răspunderii lor. Aceste propuneri de tranzacție sunt elaborate în mod specific de întreprinderile în cauză ca o cerere oficială adresată Comisiei pentru a adopta orice decizie în cazul lor, aplicând procedura de tranzacție. Înainte de stabilirea de către Comisie a unui termen-limită pentru introducerea propunerilor de tranzacție, părțile în cauză au dreptul ca informațiile indicate în primul paragraf să le fie comunicate, la cerere, în timp util. Comisia nu este obligată să ia în considerare propunerile de tranzacție primite după expirarea acestui termen-limită.

Comisia va oferi părților metode adecvate de a furniza propuneri de tranzacție, în afara observațiilor scrise, inclusiv oral. Propunerile de tranzacție prezentate oral pot fi înregistrate și transcrise la sediul Comisiei. Întreprinderii i se acordă posibilitatea de a verifica exactitatea tehnică a înregistrării propunerii prezentate oral la sediul Comisiei și, în cazul în care este necesar, să rectifice conținutul propunerii sale fără întârziere. Normele din prezentul regulament privind propunerile de tranzacție se aplică unor astfel de propuneri de tranzacție, indiferent de suportul pe care sunt stocate.”

| 4. | Articolul 15 se modifică după cum urmează:






  (a) | titlul se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 15
  Accesul la dosar”; |
| --- | --- | --- |

4.

Articolul 15 se modifică după cum urmează:

(a)

titlul se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 15

Accesul la dosar”;

| (b) | alineatul (1a) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1a)   După inițierea procedurii în temeiul articolului 11 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 și pentru a da posibilitatea părților să introducă propuneri de tranzacție, Comisia le prezintă acestora, la cerere și în condițiile stabilite în paragrafele corespunzătoare, elementele de probă și documentele descrise la articolul 10a alineatul (2). În acest scop, atunci când introduc propunerile de tranzacție, părțile confirmă Comisiei că vor solicita acces la dosar în temeiul alineatului (1) numai după primirea comunicării privind obiecțiunile, în cazul în care comunicarea privind obiecțiunile nu reflectă conținutul propunerilor lor de tranzacție. În cazul în care discuțiile privind tranzacția au fost întrerupte cu una sau mai multe dintre părți, acestei părți i se acordă accesul la dosar în temeiul alineatului (1) atunci când acesteia i s-a prezentat o comunicare privind obiecțiunile.”; |
| --- | --- |

(b)

alineatul (1a) se înlocuiește cu următorul text:

„(1a)   După inițierea procedurii în temeiul articolului 11 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 și pentru a da posibilitatea părților să introducă propuneri de tranzacție, Comisia le prezintă acestora, la cerere și în condițiile stabilite în paragrafele corespunzătoare, elementele de probă și documentele descrise la articolul 10a alineatul (2). În acest scop, atunci când introduc propunerile de tranzacție, părțile confirmă Comisiei că vor solicita acces la dosar în temeiul alineatului (1) numai după primirea comunicării privind obiecțiunile, în cazul în care comunicarea privind obiecțiunile nu reflectă conținutul propunerilor lor de tranzacție. În cazul în care discuțiile privind tranzacția au fost întrerupte cu una sau mai multe dintre părți, acestei părți i se acordă accesul la dosar în temeiul alineatului (1) atunci când acesteia i s-a prezentat o comunicare privind obiecțiunile.”;

| (c) | se introduce următorul alineat (1b):
  „(1b)   Accesul în temeiul alineatului (1) sau (1a) la o declarație a întreprinderilor în cadrul programului de clemență în sensul articolului 4a alineatul (2) sau la o propunere de tranzacție în sensul articolului 10a alineatul (2) se acordă numai la sediul Comisiei. Părțile și reprezentanții acestora nu copiază declarațiile întreprinderilor în cadrul programului de clemență sau propunerile de tranzacție prin orice mijloace mecanice sau electronice.”; |
| --- | --- |

(c)

se introduce următorul alineat (1b):

„(1b)   Accesul în temeiul alineatului (1) sau (1a) la o declarație a întreprinderilor în cadrul programului de clemență în sensul articolului 4a alineatul (2) sau la o propunere de tranzacție în sensul articolului 10a alineatul (2) se acordă numai la sediul Comisiei. Părțile și reprezentanții acestora nu copiază declarațiile întreprinderilor în cadrul programului de clemență sau propunerile de tranzacție prin orice mijloace mecanice sau electronice.”;

| (d) | alineatul (4) se elimină. |
| --- | --- |

(d)

alineatul (4) se elimină.

| 5. | După articolul 16 se inserează următorul capitol VIa:
  „CAPITOLUL VIa

  LIMITĂRI PRIVIND UTILIZAREA INFORMAȚIILOR OBȚINUTE ÎN CURSUL PROCEDURILOR COMISIEI

  Articolul 16a
  (1)   Informațiile obținute în temeiul prezentului regulament sunt folosite numai în scopul procedurilor judiciare sau administrative având ca obiect aplicarea articolelor 101 și 102 din tratat.
  (2)   Accesul la declarațiile întreprinderilor în cadrul programului de clemență în sensul articolului 4a alineatul (2) sau la propunerile de tranzacție în sensul articolului 10a alineatul (2) se acordă numai în scopul exercitării dreptului la apărare în cadrul procedurilor desfășurate în fața Comisiei. Informații extrase din aceste declarații și propuneri pot fi utilizate de către partea care a obținut acces la dosar numai atunci când acest lucru este necesar pentru exercitarea dreptului său la apărare în cadrul unor proceduri:






  (a) | în fața instanțelor Uniunii Europene de revizuire a deciziilor Comisiei; sau |
| --- | --- | --- |

5.

După articolul 16 se inserează următorul capitol VIa:

„CAPITOLUL VIa

LIMITĂRI PRIVIND UTILIZAREA INFORMAȚIILOR OBȚINUTE ÎN CURSUL PROCEDURILOR COMISIEI

Articolul 16a

(1)   Informațiile obținute în temeiul prezentului regulament sunt folosite numai în scopul procedurilor judiciare sau administrative având ca obiect aplicarea articolelor 101 și 102 din tratat.

(2)   Accesul la declarațiile întreprinderilor în cadrul programului de clemență în sensul articolului 4a alineatul (2) sau la propunerile de tranzacție în sensul articolului 10a alineatul (2) se acordă numai în scopul exercitării dreptului la apărare în cadrul procedurilor desfășurate în fața Comisiei. Informații extrase din aceste declarații și propuneri pot fi utilizate de către partea care a obținut acces la dosar numai atunci când acest lucru este necesar pentru exercitarea dreptului său la apărare în cadrul unor proceduri:

(a)

în fața instanțelor Uniunii Europene de revizuire a deciziilor Comisiei; sau

| (b) | în fața instanțelor din statele membre în cauzele care sunt legate în mod direct de cazul în care a fost acordat accesul, și care se referă la:






  (i) | repartizarea între participanții la cartel a cuantumului amenzii aplicate în solidar acestora de către Comisie; sau |
| --- | --- | --- |

(b)

în fața instanțelor din statele membre în cauzele care sunt legate în mod direct de cazul în care a fost acordat accesul, și care se referă la:

(i)

repartizarea între participanții la cartel a cuantumului amenzii aplicate în solidar acestora de către Comisie; sau

| (ii) | revizuirea deciziei prin care o autoritate în materie de concurență a unui stat membru a constatat o încălcare a articolului 101 din TFUE. |
| --- | --- |

(ii)

revizuirea deciziei prin care o autoritate în materie de concurență a unui stat membru a constatat o încălcare a articolului 101 din TFUE.

(3)   Următoarele categorii de informații obținute în temeiul prezentului regulament nu pot fi utilizate în procedurile în fața instanțelor naționale până când Comisia nu și-a încheiat procedurile împotriva tuturor părților investigate prin adoptarea unei decizii în temeiul articolului 7, 9 sau 10 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 sau până când nu și-a încheiat procedura administrativă în alt mod:

| (a) | informații care au fost elaborate de alte persoane fizice sau juridice în mod specific în cadrul procedurilor desfășurate de Comisie; și |
| --- | --- |

(a)

informații care au fost elaborate de alte persoane fizice sau juridice în mod specific în cadrul procedurilor desfășurate de Comisie; și

| (b) | informații pe care Comisia le-a redactat și le-a transmis părților pe parcursul procedurilor sale.” |
| --- | --- |

(b)

informații pe care Comisia le-a redactat și le-a transmis părților pe parcursul procedurilor sale.”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 3 august 2015.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 1, 4.1.2003, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 773/2004 al Comisiei din 7 aprilie 2004 privind desfășurarea procedurilor puse în aplicare de Comisie în temeiul articolelor 81 și 82 din Tratatul CE (JO L 123, 27.4.2004, p. 18). Regulament astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1792/2006 (JO L 362, 20.12.2006, p. 1) și Regulamentul (CE) nr. 622/2008 (JO L 171, 1.7.2008, p. 3).

2

(3)  Directiva 2014/104/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 noiembrie 2014 privind anumite norme care reglementează acțiunile în despăgubire introduse în temeiul legislației naționale în cazul încălcării dispozițiilor de dreptul concurenței al statelor membre sau al Uniunii Europene (JO L 349, 5.12.2014, p. 1).

3

---

| 5.8.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 208/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 208/7

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/1349 AL COMISIEI

din 3 august 2015

de modificare a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 798/2008 în ceea ce privește rubrica referitoare la Africa de Sud din lista țărilor terțe, teritoriilor, zonelor sau compartimentelor din care anumite produse obținute de la păsări de curte pot fi importate în Uniune sau pot tranzita Uniunea în contextul riscului de gripă aviară înalt patogenă

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2002/99/CE a Consiliului din 16 decembrie 2002 de stabilire a normelor de sănătate animală care reglementează producția, transformarea, distribuția și introducerea produselor de origine animală destinate consumului uman (1), în special teza introductivă de la articolul 8, articolul 8 punctul 1 primul paragraf, articolul 8 punctul 4 și articolul 9 alineatul (4) litera (c),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 798/2008 al Comisiei (2) stabilește cerințele de certificare sanitar-veterinară pentru importurile în Uniune și pentru tranzitul, inclusiv depozitarea în timpul tranzitului, prin Uniune al păsărilor de curte și al produselor obținute de la păsări de curte (denumite în continuare „produsele”). În regulament se prevede că produsele pot fi importate în Uniune sau pot tranzita prin Uniune doar dacă provin din țările terțe, teritoriile, zonele sau compartimentele menționate în coloanele 1 și 3 din tabelul cuprins în partea 1 a anexei I la regulamentul în cauză. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 798/2008 al Comisiei (2) stabilește cerințele de certificare sanitar-veterinară pentru importurile în Uniune și pentru tranzitul, inclusiv depozitarea în timpul tranzitului, prin Uniune al păsărilor de curte și al produselor obținute de la păsări de curte (denumite în continuare „produsele”). În regulament se prevede că produsele pot fi importate în Uniune sau pot tranzita prin Uniune doar dacă provin din țările terțe, teritoriile, zonele sau compartimentele menționate în coloanele 1 și 3 din tabelul cuprins în partea 1 a anexei I la regulamentul în cauză.

| (2) | De asemenea, în Regulamentul (CE) nr. 798/2008 sunt precizate condițiile pe care o țară terță, un teritoriu, o zonă sau un compartiment trebuie să le îndeplinească pentru a fi considerate indemne de gripă aviară înalt patogenă (HPAI). |
| --- | --- |

(2)

De asemenea, în Regulamentul (CE) nr. 798/2008 sunt precizate condițiile pe care o țară terță, un teritoriu, o zonă sau un compartiment trebuie să le îndeplinească pentru a fi considerate indemne de gripă aviară înalt patogenă (HPAI).

| (3) | Africa de Sud figurează în partea 1 a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 798/2008 ca țară terță din care sunt autorizate importurile în Uniune și tranzitul prin Uniune de ratite de reproducție și pentru producție, de ouă pentru incubație și de pui de o zi de ratite, de carne de ratite, de ouă, de produse din ouă și de ouă fără microorganisme patogene specificate. |
| --- | --- |

(3)

Africa de Sud figurează în partea 1 a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 798/2008 ca țară terță din care sunt autorizate importurile în Uniune și tranzitul prin Uniune de ratite de reproducție și pentru producție, de ouă pentru incubație și de pui de o zi de ratite, de carne de ratite, de ouă, de produse din ouă și de ouă fără microorganisme patogene specificate.

| (4) | După apariția focarului de HPAI de subtip H5N2 pe teritoriul Africii de Sud în aprilie 2011, importurile de ratite de reproducție și pentru producție, de ouă pentru incubație și de pui de o zi de ratite, precum și de carne de ratite au fost interzise prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 536/2011 al Comisiei (3). |
| --- | --- |

(4)

După apariția focarului de HPAI de subtip H5N2 pe teritoriul Africii de Sud în aprilie 2011, importurile de ratite de reproducție și pentru producție, de ouă pentru incubație și de pui de o zi de ratite, precum și de carne de ratite au fost interzise prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 536/2011 al Comisiei (3).

| (5) | În plus, au fost adoptate Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 991/2011 al Comisiei (4) și Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 110/2012 al Comisiei (5) în ceea ce privește evoluția situației epidemiologice. |
| --- | --- |

(5)

În plus, au fost adoptate Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 991/2011 al Comisiei (4) și Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 110/2012 al Comisiei (5) în ceea ce privește evoluția situației epidemiologice.

| (6) | În așteptarea declarării de către Africa de Sud a întregului său teritoriu ca indemn de HPAI, importurile de carne de ratite provenind de la ratite care sunt ținute în exploatații de ratite înregistrate și închise au fost autorizate prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 166/2014 al Comisiei (6) și adaptate prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 952/2014 al Comisiei (7). |
| --- | --- |

(6)

În așteptarea declarării de către Africa de Sud a întregului său teritoriu ca indemn de HPAI, importurile de carne de ratite provenind de la ratite care sunt ținute în exploatații de ratite înregistrate și închise au fost autorizate prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 166/2014 al Comisiei (6) și adaptate prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 952/2014 al Comisiei (7).

| (7) | La 2 martie 2015, Africa de Sud a prezentat informații cu privire la situația HPAI și a declarat întregul său teritoriu ca indemn de boala respectivă, solicitând autorizația de a relua exporturile în Uniune de carne de ratite. |
| --- | --- |

(7)

La 2 martie 2015, Africa de Sud a prezentat informații cu privire la situația HPAI și a declarat întregul său teritoriu ca indemn de boala respectivă, solicitând autorizația de a relua exporturile în Uniune de carne de ratite.

| (8) | Aceste informații au fost evaluate de serviciile Comisiei. Pe baza acestei evaluări, precum și a garanțiilor furnizate de Africa de Sud, serviciile Comisiei au ajuns la concluzia că ar trebui să fie din nou autorizate importurile de carne de ratite din întregul teritoriu al Africii de Sud. |
| --- | --- |

(8)

Aceste informații au fost evaluate de serviciile Comisiei. Pe baza acestei evaluări, precum și a garanțiilor furnizate de Africa de Sud, serviciile Comisiei au ajuns la concluzia că ar trebui să fie din nou autorizate importurile de carne de ratite din întregul teritoriu al Africii de Sud.

| (9) | Prin urmare, anexa I la Regulamentul (CE) nr. 798/2008 ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(9)

Prin urmare, anexa I la Regulamentul (CE) nr. 798/2008 ar trebui modificată în consecință.

| (10) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(10)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Partea 1 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 798/2008 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 3 august 2015.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 18, 23.1.2003, p. 11.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 798/2008 al Comisiei din 8 august 2008 de stabilire a unei liste a țărilor terțe, teritoriilor, zonelor sau compartimentelor din care pot fi importate în Comunitate și pot tranzita Comunitatea păsările de curte și produsele de pasăre, precum și a cerințelor de certificare sanitar-veterinară (JO L 226, 23.8.2008, p. 1).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 536/2011 al Comisiei din 1 iunie 2011 de modificare a anexei II la Decizia 2007/777/CE și a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 798/2008 în ceea ce privește mențiunile referitoare la Africa de Sud în listele țărilor terțe sau ale părților acestora (JO L 147, 2.6.2011, p. 1).

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 991/2011 al Comisiei din 5 octombrie 2011 de modificare a anexei II la Decizia 2007/777/CE și a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 798/2008 în ceea ce privește mențiunile referitoare la Africa de Sud în listele țărilor terțe sau ale părților acestora cu privire la gripa aviară înalt patogenă (JO L 261, 6.10.2011, p. 19).

4

(5)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 110/2012 al Comisiei din 9 februarie 2012 de modificare a anexei II la Decizia 2007/777/CE și a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 798/2008 în ceea ce privește mențiunile referitoare la Africa de Sud în listele țărilor terțe sau ale părților acestora (JO L 37, 10.2.2012, p. 50).

5

(6)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 166/2014 al Comisiei din 17 februarie 2014 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 798/2008 în ceea ce privește cerințele de certificare aplicabile importurilor în Uniune de carne de ratite de crescătorie destinată consumului uman și rubricile referitoare la Israel și la Africa de Sud din lista țărilor terțe sau a teritoriilor (JO L 54, 22.2.2014, p. 2).

6

(7)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 952/2014 al Comisiei din 4 septembrie 2014 de modificare a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 798/2008 în ceea ce privește rubrica referitoare la Malaysia din cadrul listei țărilor terțe, teritoriilor, zonelor sau compartimentelor cu privire la gripa aviară înalt patogenă și la modelele de certificate sanitar-veterinare pentru importul de păsări de curte, pui de o zi, ouă pentru incubație, carne de pasăre și ratite de crescătorie și ouă (JO L 273, 13.9.2014, p. 1).

7

---

ANEXĂ

În partea 1 a anexei I la Regulamentul (UE) nr. 798/2008, rubrica aferentă Africii de Sud se înlocuiește cu următorul text:

| Codul ISO și numele țării terțe sau al teritoriului | Codul țării terțe, al teritoriului, al zonei sau al compartimentului | Descrierea țării terțe, a teritoriului, a zonei sau a compartimentului | Certificat sanitar-veterinar | Condiții specifice | Condiții specifice | Situația supravegherii gripei aviare | Situația vaccinării împotriva gripei aviare | Situația combaterii infecțiilor cu salmonelă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Model(e) | Garanții suplimentare | Data de închidere (1) | Data de deschidere (2) |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 6A | 6B | 7 | 8 | 9 |
| „ZA – Africa de Sud | ZA-0 | Întreaga țară | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4” |
| BPR | I | P2 | 9.4.2011 | | A | | |
| DOR | II | P2 | 9.4.2011 | | | |
| HER | III | P2 | 9.4.2011 | | | |
| RAT | VII | H | 9.4.2011 | 25.8.2015 | | | |

Codul ISO și numele țării terțe sau al teritoriului

Codul țării terțe, al teritoriului, al zonei sau al compartimentului

Descrierea țării terțe, a teritoriului, a zonei sau a compartimentului

Certificat sanitar-veterinar

Condiții specifice

Condiții specifice

Situația supravegherii gripei aviare

Situația vaccinării împotriva gripei aviare

Situația combaterii infecțiilor cu salmonelă

Model(e)

Garanții suplimentare

Data de închidere (1)

Data de deschidere (2)

1

2

3

4

5

6

6A

6B

7

8

9

„ZA – Africa de Sud

ZA-0

Întreaga țară

SPF

EP, E

S4”

BPR

I

P2

9.4.2011

A

DOR

II

P2

9.4.2011

HER

III

P2

9.4.2011

RAT

VII

H

9.4.2011

25.8.2015

---

| 5.8.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 208/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 208/10

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/1350 AL COMISIEI

din 3 august 2015

de modificare a Regulamentului (UE) nr. 461/2013 al Consiliului de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de anumite tipuri de polietilen tereftalat (PET) originare din India

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 19,

întrucât:

1.   PROCEDURA

1.1.   Măsuri în vigoare

| (1) | Prin Regulamentul (CE) nr. 2603/2000 (2), Consiliul a instituit o taxă compensatorie definitivă asupra importurilor de polietilenă tereftalat („PET”) originar, printre altele, din India. Prin Regulamentul (CE) nr. 1645/2005 (3), Consiliul a modificat nivelul măsurilor compensatorii în vigoare pentru importurile de PET din India. Modificările au fost rezultatul unei reexaminări accelerate inițiate în temeiul articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 597/2009. Ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 193/2007 (4), a impus o taxă compensatorie definitivă pentru o perioadă suplimentară de cinci ani. Măsurile compensatorii au fost modificate ulterior prin Regulamentul (CE) nr. 1286/2008 al Consiliului (5) și prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 906/2011 al Consiliului (6), în urma unor reexaminări intermediare parțiale. O reexaminare intermediară parțială efectuată ulterior s-a încheiat prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 559/2012 al Consiliului (7), fără modificarea măsurilor în vigoare. Ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Consiliul, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 461/2013 (8), a impus o taxă compensatorie definitivă pentru o perioadă suplimentară de cinci ani. Prin Decizia 2000/745/CE (9), Comisia a acceptat angajamentele oferite de trei producători-exportatori din India, care stabileau un preț minim la import. Prin Decizia de punere în aplicare 2014/109/UE (10), Comisia a retras acceptarea angajamentelor, din cauza unei modificări a circumstanțelor în care au fost acceptate angajamentele. |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul (CE) nr. 2603/2000 (2), Consiliul a instituit o taxă compensatorie definitivă asupra importurilor de polietilenă tereftalat („PET”) originar, printre altele, din India. Prin Regulamentul (CE) nr. 1645/2005 (3), Consiliul a modificat nivelul măsurilor compensatorii în vigoare pentru importurile de PET din India. Modificările au fost rezultatul unei reexaminări accelerate inițiate în temeiul articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 597/2009. Ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 193/2007 (4), a impus o taxă compensatorie definitivă pentru o perioadă suplimentară de cinci ani. Măsurile compensatorii au fost modificate ulterior prin Regulamentul (CE) nr. 1286/2008 al Consiliului (5) și prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 906/2011 al Consiliului (6), în urma unor reexaminări intermediare parțiale. O reexaminare intermediară parțială efectuată ulterior s-a încheiat prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 559/2012 al Consiliului (7), fără modificarea măsurilor în vigoare. Ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Consiliul, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 461/2013 (8), a impus o taxă compensatorie definitivă pentru o perioadă suplimentară de cinci ani. Prin Decizia 2000/745/CE (9), Comisia a acceptat angajamentele oferite de trei producători-exportatori din India, care stabileau un preț minim la import. Prin Decizia de punere în aplicare 2014/109/UE (10), Comisia a retras acceptarea angajamentelor, din cauza unei modificări a circumstanțelor în care au fost acceptate angajamentele.

| (2) | Măsurile în vigoare constau într-o taxă compensatorie specifică, situată între 0 și 106,5 EUR pe tonă pentru producătorii indieni desemnați individual, cu o rată reziduală de 69,4 EUR pe tonă aplicabilă importurilor provenind de la toți ceilalți producători. |
| --- | --- |

(2)

Măsurile în vigoare constau într-o taxă compensatorie specifică, situată între 0 și 106,5 EUR pe tonă pentru producătorii indieni desemnați individual, cu o rată reziduală de 69,4 EUR pe tonă aplicabilă importurilor provenind de la toți ceilalți producători.

1.2.   Deschiderea a două reexaminări intermediare parțiale

| (3) | Două cereri de reexaminare intermediară parțială în temeiul articolului 19 din regulamentul de bază au fost înaintate de întreprinderile Dhunseri Petrochem & Tea Limited (denumită în continuare „Dhunseri”) și Reliance Industries Limited (denumită în continuare„Reliance”) și, respectiv, de producătorii-exportatori indieni de PET (denumiți în continuare „solicitanții”). Cererile au avut un domeniu de aplicare limitat la examinarea subvențiilor respective acordate solicitanților. |
| --- | --- |

(3)

Două cereri de reexaminare intermediară parțială în temeiul articolului 19 din regulamentul de bază au fost înaintate de întreprinderile Dhunseri Petrochem & Tea Limited (denumită în continuare „Dhunseri”) și Reliance Industries Limited (denumită în continuare„Reliance”) și, respectiv, de producătorii-exportatori indieni de PET (denumiți în continuare „solicitanții”). Cererile au avut un domeniu de aplicare limitat la examinarea subvențiilor respective acordate solicitanților.

| (4) | Solicitanții au furnizat elemente de probă prima facie conform cărora menținerea măsurilor la nivelul lor actual nu mai este necesară pentru a contrabalansa subvențiile pasibile de măsuri compensatorii. Mai exact, solicitanții au furnizat elemente de probă prima facie care confirmă faptul că valoarea subvențiilor de care beneficiază a scăzut cu mult sub nivelul taxelor care li se aplică în prezent. |
| --- | --- |

(4)

Solicitanții au furnizat elemente de probă prima facie conform cărora menținerea măsurilor la nivelul lor actual nu mai este necesară pentru a contrabalansa subvențiile pasibile de măsuri compensatorii. Mai exact, solicitanții au furnizat elemente de probă prima facie care confirmă faptul că valoarea subvențiilor de care beneficiază a scăzut cu mult sub nivelul taxelor care li se aplică în prezent.

| (5) | În cazul întreprinderii Dhunseri, această reducere a nivelului general al subvenției s-ar datora faptului că, de la ancheta care a condus la nivelul actual al măsurilor, solicitantul nu mai are statut de unitate orientată către export, iar taxele la import aplicabile materiilor prime utilizate pentru fabricarea produsului în cauză au scăzut. |
| --- | --- |

(5)

În cazul întreprinderii Dhunseri, această reducere a nivelului general al subvenției s-ar datora faptului că, de la ancheta care a condus la nivelul actual al măsurilor, solicitantul nu mai are statut de unitate orientată către export, iar taxele la import aplicabile materiilor prime utilizate pentru fabricarea produsului în cauză au scăzut.

| (6) | În cazul întreprinderii Reliance, această reducere a nivelului global al subvenției se explică prin încetarea aplicabilității sistemului de credite pentru taxe de import și a sistemului de stimulente pentru titularii unui statut, precum și prin reducerea sumelor de care solicitantul beneficiază în cadrul altor sisteme, cum ar fi sistemul „piața-țintă” (Focus Market Scheme), sistemul „produs-țintă” (Focus Product Scheme), sistemul autorizațiilor prealabile (Advance Authorisation Scheme) și sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție (Export Promotion Capital Goods Scheme). |
| --- | --- |

(6)

În cazul întreprinderii Reliance, această reducere a nivelului global al subvenției se explică prin încetarea aplicabilității sistemului de credite pentru taxe de import și a sistemului de stimulente pentru titularii unui statut, precum și prin reducerea sumelor de care solicitantul beneficiază în cadrul altor sisteme, cum ar fi sistemul „piața-țintă” (Focus Market Scheme), sistemul „produs-țintă” (Focus Product Scheme), sistemul autorizațiilor prealabile (Advance Authorisation Scheme) și sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție (Export Promotion Capital Goods Scheme).

| (7) | După ce a constatat că fiecare cerere conține suficiente elemente de probă prima facie, Comisia a anunțat, prin două avize, la 6 iunie 2014 (11) și, respectiv, la 1 august 2014 (12), deschiderea unor reexaminări intermediare parțiale în temeiul articolului 19 din regulamentul de bază. Reexaminările au fost limitate ca domeniu de aplicare la examinarea subvenționării în ceea ce îi privește pe solicitanții individuali. |
| --- | --- |

(7)

După ce a constatat că fiecare cerere conține suficiente elemente de probă prima facie, Comisia a anunțat, prin două avize, la 6 iunie 2014 (11) și, respectiv, la 1 august 2014 (12), deschiderea unor reexaminări intermediare parțiale în temeiul articolului 19 din regulamentul de bază. Reexaminările au fost limitate ca domeniu de aplicare la examinarea subvenționării în ceea ce îi privește pe solicitanții individuali.

1.3.   Părțile vizate de anchetă

| (8) | Comisia a informat oficial solicitanții, reprezentanții țării exportatoare și asociația producătorilor din Uniune cu privire la deschiderea reexaminărilor. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizele de deschidere. |
| --- | --- |

(8)

Comisia a informat oficial solicitanții, reprezentanții țării exportatoare și asociația producătorilor din Uniune cu privire la deschiderea reexaminărilor. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizele de deschidere.

| (9) | Reliance a cerut și i a obținut o audiere. |
| --- | --- |

(9)

Reliance a cerut și i a obținut o audiere.

| (10) | Pentru a obține informațiile pe care le-a considerat necesare pentru anchetă, Comisia a trimis chestionare solicitanților și guvernului indian (denumit în continuare „GOI” – Government of India) și a primit răspunsuri în termenele stabilite în acest scop. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a obține informațiile pe care le-a considerat necesare pentru anchetă, Comisia a trimis chestionare solicitanților și guvernului indian (denumit în continuare „GOI” – Government of India) și a primit răspunsuri în termenele stabilite în acest scop.

| (11) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea subvenționării. Comisia a efectuat vizite de verificare la sediul Dhunseri din Kolkata, la sediul Reliance din Mumbai și la sediul GOI din New Delhi (Directoratul General de Comerț Exterior și Ministerul Comerțului) și din Kolkata (Departamentul de Comerț și Industrie, guvernul Bengalului de Vest). |
| --- | --- |

(11)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea subvenționării. Comisia a efectuat vizite de verificare la sediul Dhunseri din Kolkata, la sediul Reliance din Mumbai și la sediul GOI din New Delhi (Directoratul General de Comerț Exterior și Ministerul Comerțului) și din Kolkata (Departamentul de Comerț și Industrie, guvernul Bengalului de Vest).

1.4.   Perioada anchetei de reexaminare

| (12) | Ancheta privind subvenționarea a acoperit perioada cuprinsă între 1 aprilie 2013 și 31 martie 2014 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare”). |
| --- | --- |

(12)

Ancheta privind subvenționarea a acoperit perioada cuprinsă între 1 aprilie 2013 și 31 martie 2014 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare”).

1.5.   Informarea

| (13) | La 16 iunie și la 1 iulie 2015, GOI și celelalte părți interesate au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora Comisia intenționează să propună modificarea nivelurilor taxei aplicabile societăților Dhunseri și Reliance. Acestora li s-a acordat, de asemenea, un interval rezonabil pentru comentarii. Toate documentele și comentariile înaintate au fost luate în considerare în mod corespunzător, așa cum se arată în continuare. |
| --- | --- |

(13)

La 16 iunie și la 1 iulie 2015, GOI și celelalte părți interesate au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora Comisia intenționează să propună modificarea nivelurilor taxei aplicabile societăților Dhunseri și Reliance. Acestora li s-a acordat, de asemenea, un interval rezonabil pentru comentarii. Toate documentele și comentariile înaintate au fost luate în considerare în mod corespunzător, așa cum se arată în continuare.

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul în cauză

| (14) | Produsul care face obiectul reexaminării este PET, cu o viscozitate de 78 ml/g sau mai mare, în conformitate cu standardul ISO 1628-5, încadrat în prezent la codul NC 3907 60 20 și originar din India (denumit în continuare „produsul în cauză”). |
| --- | --- |

(14)

Produsul care face obiectul reexaminării este PET, cu o viscozitate de 78 ml/g sau mai mare, în conformitate cu standardul ISO 1628-5, încadrat în prezent la codul NC 3907 60 20 și originar din India (denumit în continuare „produsul în cauză”).

2.2.   Produsul similar

| (15) | Ancheta a arătat că produsul în cauză prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice și este destinat acelorași utilizări ca produsul fabricat și vândut pe piața internă din India. Prin urmare, s-a concluzionat că produsele vândute pe piața internă și de export sunt produse similare în sensul articolului 2 litera (c) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(15)

Ancheta a arătat că produsul în cauză prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice și este destinat acelorași utilizări ca produsul fabricat și vândut pe piața internă din India. Prin urmare, s-a concluzionat că produsele vândute pe piața internă și de export sunt produse similare în sensul articolului 2 litera (c) din regulamentul de bază.

3.   REZULTATELE ANCHETEI

3.1.   Subvenționare

| (16) | Pe baza informațiilor furnizate de GOI și de solicitanți, precum și pe baza răspunsurilor la chestionarul Comisiei, au fost analizate următoarele sisteme, despre care se presupune că implică acordarea de subvenții:
  Sisteme naționale:






  (a) | Sistemul de autorizare prealabilă (AAS – Advance Authorisation Scheme) |
| --- | --- | --- |

(16)

Pe baza informațiilor furnizate de GOI și de solicitanți, precum și pe baza răspunsurilor la chestionarul Comisiei, au fost analizate următoarele sisteme, despre care se presupune că implică acordarea de subvenții:

Sisteme naționale:

(a)

Sistemul de autorizare prealabilă (AAS – Advance Authorisation Scheme)

| (b) | Sistemul de rambursare a taxelor vamale (DDS – Duty Drawback Scheme) |
| --- | --- |

(b)

Sistemul de rambursare a taxelor vamale (DDS – Duty Drawback Scheme)

| (c) | Sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție (EPCGS – Export Promotion Capital Goods Scheme) |
| --- | --- |

(c)

Sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție (EPCGS – Export Promotion Capital Goods Scheme)

| (d) | Sistemul „piață-țintă” (FMS – Focus Market Scheme) |
| --- | --- |

(d)

Sistemul „piață-țintă” (FMS – Focus Market Scheme)

| (e) | Sistemul „produs-țintă” (FPS – Focus Product Scheme) |
| --- | --- |

(e)

Sistemul „produs-țintă” (FPS – Focus Product Scheme)

| (f) | Sistemul de stimulare a exporturilor adiționale (IEIS – Incremental Exports Incentivisation Scheme) |
| --- | --- |

(f)

Sistemul de stimulare a exporturilor adiționale (IEIS – Incremental Exports Incentivisation Scheme)

| (g) | Stimulente fiscale în materie de impozit pe venit pentru cercetare și dezvoltare (ITIRAD – Income Tax Incentive for Research and Development) |
| --- | --- |

(g)

Stimulente fiscale în materie de impozit pe venit pentru cercetare și dezvoltare (ITIRAD – Income Tax Incentive for Research and Development)

Sisteme regionale:

| (h) | Sistemele de subvenții ale guvernului din Bengalul de Vest/sistemele de stimulente ale guvernului din Bengalul de Vest (WBIS – West Bengal Subsidy Schemes/Incentive Schemes of the Government of West Bengal) |
| --- | --- |

(h)

Sistemele de subvenții ale guvernului din Bengalul de Vest/sistemele de stimulente ale guvernului din Bengalul de Vest (WBIS – West Bengal Subsidy Schemes/Incentive Schemes of the Government of West Bengal)

Sisteme presupuse a fi anulate/neaplicabile la nivel național, utilizate anterior de către solicitanți:

| (i) | Sistemul privind unitățile axate pe export (EOU – Export oriented Units) și zonele economice speciale (SEZ – Special Economic Zones) |
| --- | --- |

(i)

Sistemul privind unitățile axate pe export (EOU – Export oriented Units) și zonele economice speciale (SEZ – Special Economic Zones)

| (j) | Sistemul de credite pentru taxe de import (DEPBS – Duty Entitlement Passbook Scheme) |
| --- | --- |

(j)

Sistemul de credite pentru taxe de import (DEPBS – Duty Entitlement Passbook Scheme)

| (k) | Sistemul de stimulente pentru titularii unui statut (SHIS – Status Holder Incentive Scrip) |
| --- | --- |

(k)

Sistemul de stimulente pentru titularii unui statut (SHIS – Status Holder Incentive Scrip)

Sisteme presupuse a fi anulate/neaplicabile la nivel regional, utilizate anterior de către solicitanți:

| (l) | sistemul de încurajare a investițiilor de capital al guvernului din Gujarat |
| --- | --- |

(l)

sistemul de încurajare a investițiilor de capital al guvernului din Gujarat

| (17) | Sistemele menționate în considerentul 16 literele (a), (c)-(f) și (i)-(k) de mai sus se întemeiază pe Legea comerțului exterior (dezvoltare și reglementare) din 1992 (Legea nr. 22 din 1992), care a intrat în vigoare la 7 august 1992 (denumită în continuare „Legea comerțului exterior”). Legea comerțului exterior autorizează GOI să emită avize privind politica de export și import. Aceste politici sunt rezumate în documentele intitulate „Politica în domeniul comerțului exterior”, publicate o dată la cinci ani de Ministerul Comerțului și actualizate în mod periodic. Documentul relevant privind politica în domeniul comerțului exterior pentru perioada prezentei anchete de reexaminare este „Politica în domeniul comerțului exterior 2009-2014” (denumit în continuare „FTP 09-14”). În plus, GOI stabilește, de asemenea, procedurile care reglementează FTP 09-14 în „Manualul de proceduri, volumul I” (denumit în continuare „HOP I 09-14”). Manualul de proceduri este actualizat cu regularitate. La 1 aprilie 2015, guvernul Indiei a publicat noul document FTP pentru perioada 2015-2020, anulând sistemele FMS și FPS. |
| --- | --- |

(17)

Sistemele menționate în considerentul 16 literele (a), (c)-(f) și (i)-(k) de mai sus se întemeiază pe Legea comerțului exterior (dezvoltare și reglementare) din 1992 (Legea nr. 22 din 1992), care a intrat în vigoare la 7 august 1992 (denumită în continuare „Legea comerțului exterior”). Legea comerțului exterior autorizează GOI să emită avize privind politica de export și import. Aceste politici sunt rezumate în documentele intitulate „Politica în domeniul comerțului exterior”, publicate o dată la cinci ani de Ministerul Comerțului și actualizate în mod periodic. Documentul relevant privind politica în domeniul comerțului exterior pentru perioada prezentei anchete de reexaminare este „Politica în domeniul comerțului exterior 2009-2014” (denumit în continuare „FTP 09-14”). În plus, GOI stabilește, de asemenea, procedurile care reglementează FTP 09-14 în „Manualul de proceduri, volumul I” (denumit în continuare „HOP I 09-14”). Manualul de proceduri este actualizat cu regularitate. La 1 aprilie 2015, guvernul Indiei a publicat noul document FTP pentru perioada 2015-2020, anulând sistemele FMS și FPS.

| (18) | Sistemul menționat în considerentul 16 litera (b) de mai sus se întemeiază pe secțiunea 75 din Legea vamală din 1962, pe secțiunea 37 din Legea din 1944 privind accizele percepute la nivel central, pe secțiunile 93A și 94 din Legea financiară din 1994 și pe Normele din 1995 în materie de drawback pentru accizele vamale, accizele percepute la nivel central și impozitele pe servicii. Ratele de drawback sunt publicate în mod periodic. |
| --- | --- |

(18)

Sistemul menționat în considerentul 16 litera (b) de mai sus se întemeiază pe secțiunea 75 din Legea vamală din 1962, pe secțiunea 37 din Legea din 1944 privind accizele percepute la nivel central, pe secțiunile 93A și 94 din Legea financiară din 1994 și pe Normele din 1995 în materie de drawback pentru accizele vamale, accizele percepute la nivel central și impozitele pe servicii. Ratele de drawback sunt publicate în mod periodic.

| (19) | Sistemul menționat în considerentul 16 litera (g) de mai sus se întemeiază pe Legea din 1961 privind impozitul pe venit, care este modificată anual prin Legea finanțelor. |
| --- | --- |

(19)

Sistemul menționat în considerentul 16 litera (g) de mai sus se întemeiază pe Legea din 1961 privind impozitul pe venit, care este modificată anual prin Legea finanțelor.

| (20) | Sistemul menționat în considerentul 16 litera (h) de mai sus este administrat de guvernul statului Bengalul de Vest și a fost instituit prin notificarea nr. 580-CI/H din 22 iunie 1999 a Departamentului comerțului și industriei al guvernului statului Bengalul de Vest. |
| --- | --- |

(20)

Sistemul menționat în considerentul 16 litera (h) de mai sus este administrat de guvernul statului Bengalul de Vest și a fost instituit prin notificarea nr. 580-CI/H din 22 iunie 1999 a Departamentului comerțului și industriei al guvernului statului Bengalul de Vest.

| (21) | Sistemul menționat în considerentul 16 litera (l) de mai sus este administrat de guvernul statului Gujarat și se bazează pe politica sa de stimulare a industriei. |
| --- | --- |

(21)

Sistemul menționat în considerentul 16 litera (l) de mai sus este administrat de guvernul statului Gujarat și se bazează pe politica sa de stimulare a industriei.

| (22) | Ancheta a arătat că sistemele menționate în considerentul 16 literele (i)-(l) de mai sus au fost fie reziliate, fie nu mai pot fi utilizate de solicitanți. |
| --- | --- |

(22)

Ancheta a arătat că sistemele menționate în considerentul 16 literele (i)-(l) de mai sus au fost fie reziliate, fie nu mai pot fi utilizate de solicitanți.

3.2.   Sistemul de autorizare prealabilă (AAS)

| (23) | Comisia a stabilit că societatea Reliance a utilizat AAS în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(23)

Comisia a stabilit că societatea Reliance a utilizat AAS în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

3.2.1.   Temei juridic

| (24) | Descrierea detaliată a sistemului se găsește la punctele 4.1.1-4.1.14 din FTP 09-14 și în capitolele 4.1-4.30 din HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(24)

Descrierea detaliată a sistemului se găsește la punctele 4.1.1-4.1.14 din FTP 09-14 și în capitolele 4.1-4.30 din HOP I 09-14.

3.2.2.   Eligibilitate

| (25) | AAS este alcătuit din șase subsisteme, descrise mai detaliat în considerentul 26. Aceste subsisteme se deosebesc, printre altele, prin criteriile de eligibilitate. Producătorii-exportatori și comercianții-exportatori „asociați” producătorilor sunt eligibili în cadrul AAS pentru subsistemele „exporturi fizice” și „cerințe anuale”. Producătorii-exportatori care aprovizionează un exportator final sunt eligibili în cadrul AAS pentru subsistemul „bunuri intermediare”. Contractanții principali care aprovizionează categoriile „exporturi prevăzute” menționate la punctul 8.2 din FTP 09-14, precum furnizorii unei unități axate pe export, sunt eligibili în cadrul AAS pentru subsistemul „exporturi prevăzute”. În cele din urmă, furnizorii intermediari ai producătorilor-exportatori sunt eligibili pentru beneficiile legate de „exporturile prevăzute” în cadrul subsistemelor „bonuri de aprovizionare anticipată” (Advance Release Order – ARO) și al „acreditivului intern de tip «back to back»” (back to back inland letter of credit). |
| --- | --- |

(25)

AAS este alcătuit din șase subsisteme, descrise mai detaliat în considerentul 26. Aceste subsisteme se deosebesc, printre altele, prin criteriile de eligibilitate. Producătorii-exportatori și comercianții-exportatori „asociați” producătorilor sunt eligibili în cadrul AAS pentru subsistemele „exporturi fizice” și „cerințe anuale”. Producătorii-exportatori care aprovizionează un exportator final sunt eligibili în cadrul AAS pentru subsistemul „bunuri intermediare”. Contractanții principali care aprovizionează categoriile „exporturi prevăzute” menționate la punctul 8.2 din FTP 09-14, precum furnizorii unei unități axate pe export, sunt eligibili în cadrul AAS pentru subsistemul „exporturi prevăzute”. În cele din urmă, furnizorii intermediari ai producătorilor-exportatori sunt eligibili pentru beneficiile legate de „exporturile prevăzute” în cadrul subsistemelor „bonuri de aprovizionare anticipată” (Advance Release Order – ARO) și al „acreditivului intern de tip «back to back»” (back to back inland letter of credit).

3.2.3.   Aplicare practică

| (26) | AAS poate fi emis în următoarele cazuri:
  (a)   Exporturi fizice: acestea reprezintă subsistemul principal. Subsistemul permite importul cu scutire de taxe vamale al materiilor prime necesare pentru fabricarea unui produs de export specific. În acest context, termenul „fizic” înseamnă că produsul de export trebuie să părăsească teritoriul Indiei. Importurile autorizate și exporturile obligatorii, inclusiv tipul de produs de export, sunt specificate în licență;
  (b)   Cerința anuală: o astfel de autorizație nu este asociată unui produs de export specific, ci unui grup mai larg de produse (de exemplu, produse chimice și produse conexe). În limitele unui plafon determinat de rezultatele la export anterioare, titularul licenței poate importa cu scutire de taxe vamale orice input necesar fabricării oricărui produs din grupul de produse care fac obiectul licenței. Acesta poate exporta orice produs din grupul de produse menționat în cadrul căruia materiile prime sunt scutite de taxe;
  (c)   Bunuri intermediare: acest subsistem include cazurile în care doi fabricanți intenționează să producă unul și același produs de export, împărțindu-și procesul de producție. Producătorul-exportator care fabrică produsul intermediar poate importa fără taxe vamale materiale care intră în procesul de producție și poate obține în acest scop o AAS pentru bunuri intermediare. Exportatorul final finalizează producția și are obligația de a exporta produsul finit;
  (d)   Exporturi prevăzute: acest subsistem permite unui contractant principal să importe cu scutire de taxe inputuri necesare fabricării de produse destinate să fie vândute ca „exporturi prevăzute” categoriilor de clienți menționate la punctul 8.2 literele (b)-(f), (g), (i) și (j) din FTP 09-14. Conform GOI, exporturile prevăzute se referă la acele tranzacții în cadrul cărora bunurile furnizate nu părăsesc țara. Anumite categorii de aprovizionări sunt considerate ca fiind exporturi prevăzute, cu condiția ca produsele să fie fabricate în India, cum ar fi, de exemplu, aprovizionarea unităților axate pe export sau a unei societăți situate într-o zonă economică specială;
  (e)   Bonurile de aprovizionare anticipată (ARO): titularul licenței prealabile (AAS) care intenționează să se aprovizioneze cu inputuri de pe piața internă, în loc să le importe direct, are posibilitatea de a le procura în schimbul ARO. În astfel de cazuri, autorizațiile prealabile sunt validate ca ARO și sunt andosate în beneficiul furnizorului intern în momentul livrării materialelor menționate în acestea. Andosarea ARO permite furnizorului intern să beneficieze de avantajele exporturilor prevăzute, astfel cum sunt definite la punctul 8.3 din FTP 09-14 (și anume AAS pentru bunuri intermediare/exporturi prevăzute, exporturi prevăzute cu drawback și rambursarea accizei finale). Mecanismul ARO constă în rambursarea impozitelor și a taxelor în favoarea furnizorului, și nu a exportatorului final, sub forma unui sistem de drawback/rambursări de taxe. Rambursarea impozitelor/taxelor este valabilă atât pentru inputurile naționale, cât și pentru cele importate;
  (f)   acreditiv intern de tipul „back to back”: acest subsistem cuprinde, de asemenea, livrările naționale către un titular de autorizație prealabilă. Titularul unei autorizații prealabile poate solicita unei bănci să deschidă un acreditiv intern în favoarea unui furnizor local. Banca va valida autorizația pentru importurile directe numai în ceea ce privește valoarea și volumul elementelor obținute în țară, nu și ale celor importate. Furnizorul local beneficiază de avantajele legate de exporturile prevăzute, astfel cum sunt definite la punctul 8.3 din FTP 09-14 (și anume, AAS pentru bunurile intermediare/exporturile prevăzute, exporturi prevăzute cu drawback și rambursarea accizei finale). |
| --- | --- |

(26)

AAS poate fi emis în următoarele cazuri:

(a)   Exporturi fizice: acestea reprezintă subsistemul principal. Subsistemul permite importul cu scutire de taxe vamale al materiilor prime necesare pentru fabricarea unui produs de export specific. În acest context, termenul „fizic” înseamnă că produsul de export trebuie să părăsească teritoriul Indiei. Importurile autorizate și exporturile obligatorii, inclusiv tipul de produs de export, sunt specificate în licență;

(b)   Cerința anuală: o astfel de autorizație nu este asociată unui produs de export specific, ci unui grup mai larg de produse (de exemplu, produse chimice și produse conexe). În limitele unui plafon determinat de rezultatele la export anterioare, titularul licenței poate importa cu scutire de taxe vamale orice input necesar fabricării oricărui produs din grupul de produse care fac obiectul licenței. Acesta poate exporta orice produs din grupul de produse menționat în cadrul căruia materiile prime sunt scutite de taxe;

(c)   Bunuri intermediare: acest subsistem include cazurile în care doi fabricanți intenționează să producă unul și același produs de export, împărțindu-și procesul de producție. Producătorul-exportator care fabrică produsul intermediar poate importa fără taxe vamale materiale care intră în procesul de producție și poate obține în acest scop o AAS pentru bunuri intermediare. Exportatorul final finalizează producția și are obligația de a exporta produsul finit;

(d)   Exporturi prevăzute: acest subsistem permite unui contractant principal să importe cu scutire de taxe inputuri necesare fabricării de produse destinate să fie vândute ca „exporturi prevăzute” categoriilor de clienți menționate la punctul 8.2 literele (b)-(f), (g), (i) și (j) din FTP 09-14. Conform GOI, exporturile prevăzute se referă la acele tranzacții în cadrul cărora bunurile furnizate nu părăsesc țara. Anumite categorii de aprovizionări sunt considerate ca fiind exporturi prevăzute, cu condiția ca produsele să fie fabricate în India, cum ar fi, de exemplu, aprovizionarea unităților axate pe export sau a unei societăți situate într-o zonă economică specială;

(e)   Bonurile de aprovizionare anticipată (ARO): titularul licenței prealabile (AAS) care intenționează să se aprovizioneze cu inputuri de pe piața internă, în loc să le importe direct, are posibilitatea de a le procura în schimbul ARO. În astfel de cazuri, autorizațiile prealabile sunt validate ca ARO și sunt andosate în beneficiul furnizorului intern în momentul livrării materialelor menționate în acestea. Andosarea ARO permite furnizorului intern să beneficieze de avantajele exporturilor prevăzute, astfel cum sunt definite la punctul 8.3 din FTP 09-14 (și anume AAS pentru bunuri intermediare/exporturi prevăzute, exporturi prevăzute cu drawback și rambursarea accizei finale). Mecanismul ARO constă în rambursarea impozitelor și a taxelor în favoarea furnizorului, și nu a exportatorului final, sub forma unui sistem de drawback/rambursări de taxe. Rambursarea impozitelor/taxelor este valabilă atât pentru inputurile naționale, cât și pentru cele importate;

(f)   acreditiv intern de tipul „back to back”: acest subsistem cuprinde, de asemenea, livrările naționale către un titular de autorizație prealabilă. Titularul unei autorizații prealabile poate solicita unei bănci să deschidă un acreditiv intern în favoarea unui furnizor local. Banca va valida autorizația pentru importurile directe numai în ceea ce privește valoarea și volumul elementelor obținute în țară, nu și ale celor importate. Furnizorul local beneficiază de avantajele legate de exporturile prevăzute, astfel cum sunt definite la punctul 8.3 din FTP 09-14 (și anume, AAS pentru bunurile intermediare/exporturile prevăzute, exporturi prevăzute cu drawback și rambursarea accizei finale).

| (27) | Comisia a stabilit că, în perioada anchetei de reexaminare, societatea Reliance a continuat să folosească numai unul dintre aceste subsisteme aplicabile produsului în cauză, și anume AAS pentru exporturi fizice. Prin urmare, nu este necesar să se stabilească dacă este cazul ca subsistemele restante neutilizate să facă obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(27)

Comisia a stabilit că, în perioada anchetei de reexaminare, societatea Reliance a continuat să folosească numai unul dintre aceste subsisteme aplicabile produsului în cauză, și anume AAS pentru exporturi fizice. Prin urmare, nu este necesar să se stabilească dacă este cazul ca subsistemele restante neutilizate să facă obiectul unor măsuri compensatorii.

| (28) | În ceea ce privește utilizarea AAS pentru exporturi fizice la care se face trimitere în considerentul 26 litera (a), atât cota de import, cât și obligația de export sunt fixate, în termeni de volum și valoare, de către GOI și sunt înregistrate în autorizația prealabilă. În plus, în momentul importului și al exportului, funcționarii autorităților publice trebuie să înregistreze operațiunile respective în autorizația prealabilă. Volumul importurilor autorizate în cadrul AAS este stabilit de către GOI, pe baza unor norme standard de intrări/ieșiri (SION – Standard Input Output Norms) care există pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul în cauză. |
| --- | --- |

(28)

În ceea ce privește utilizarea AAS pentru exporturi fizice la care se face trimitere în considerentul 26 litera (a), atât cota de import, cât și obligația de export sunt fixate, în termeni de volum și valoare, de către GOI și sunt înregistrate în autorizația prealabilă. În plus, în momentul importului și al exportului, funcționarii autorităților publice trebuie să înregistreze operațiunile respective în autorizația prealabilă. Volumul importurilor autorizate în cadrul AAS este stabilit de către GOI, pe baza unor norme standard de intrări/ieșiri (SION – Standard Input Output Norms) care există pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul în cauză.

| (29) | În scopul verificării de către autoritățile indiene, titularul unei autorizații prealabile este obligat prin lege să păstreze un registru al consumului efectiv de mărfuri importate cu scutire de taxe vamale sau procurate pe plan intern pentru fiecare autorizație, într-un format specificat (punctele 4.26, 4.30 și apendicele 23 din HOP I 09-14). Acest registru trebuie verificat de un expert contabil extern/contabil de management, care emite un certificat în care se declară că registrele prescrise și înregistrările relevante au fost examinate, iar informațiile oferite conform apendicelui 23 sunt adevărate și corecte din toate punctele de vedere. |
| --- | --- |

(29)

În scopul verificării de către autoritățile indiene, titularul unei autorizații prealabile este obligat prin lege să păstreze un registru al consumului efectiv de mărfuri importate cu scutire de taxe vamale sau procurate pe plan intern pentru fiecare autorizație, într-un format specificat (punctele 4.26, 4.30 și apendicele 23 din HOP I 09-14). Acest registru trebuie verificat de un expert contabil extern/contabil de management, care emite un certificat în care se declară că registrele prescrise și înregistrările relevante au fost examinate, iar informațiile oferite conform apendicelui 23 sunt adevărate și corecte din toate punctele de vedere.

| (30) | Materialele importate care intră în procesul de producție nu sunt transferabile și trebuie să fie utilizate la fabricarea produsului de export rezultant. Obligația de export trebuie îndeplinită într-un anumit termen de la eliberarea licenței (24 de luni, cu două prelungiri posibile, de 6 luni fiecare). |
| --- | --- |

(30)

Materialele importate care intră în procesul de producție nu sunt transferabile și trebuie să fie utilizate la fabricarea produsului de export rezultant. Obligația de export trebuie îndeplinită într-un anumit termen de la eliberarea licenței (24 de luni, cu două prelungiri posibile, de 6 luni fiecare).

| (31) | Comisia a stabilit că nu a existat nicio legătură strânsă între materiile prime importate și produsele finite exportate. Materiile prime eligibile sunt importate și utilizate, de asemenea, pentru alte produse decât produsul în cauză. În afară de aceasta, licențele pentru diferite produse pot fi și sunt regrupate. Aceasta înseamnă că exportul unui produs în temeiul unei licențe AAS poate da dreptul la importul de inputuri cu scutire de taxe vamale în temeiul unei licențe AAS eliberate pentru un alt produs. În cursul vizitei de verificare efectuate de Comisie, societatea Reliance a confirmat faptul că, din cauza acestei absențe a unei legături clare, consumul de inputuri este raportat pe baza normelor SION. În ceea ce privește cerințele în materie de verificare menționate în considerentul 29 din prezentul regulament, societățile nu au păstrat evidențe care să dovedească faptul că auditul extern a avut loc. În rezumat, Comisia a concluzionat că Reliance nu a putut demonstra că au fost respectate dispozițiile relevante ale FTP. |
| --- | --- |

(31)

Comisia a stabilit că nu a existat nicio legătură strânsă între materiile prime importate și produsele finite exportate. Materiile prime eligibile sunt importate și utilizate, de asemenea, pentru alte produse decât produsul în cauză. În afară de aceasta, licențele pentru diferite produse pot fi și sunt regrupate. Aceasta înseamnă că exportul unui produs în temeiul unei licențe AAS poate da dreptul la importul de inputuri cu scutire de taxe vamale în temeiul unei licențe AAS eliberate pentru un alt produs. În cursul vizitei de verificare efectuate de Comisie, societatea Reliance a confirmat faptul că, din cauza acestei absențe a unei legături clare, consumul de inputuri este raportat pe baza normelor SION. În ceea ce privește cerințele în materie de verificare menționate în considerentul 29 din prezentul regulament, societățile nu au păstrat evidențe care să dovedească faptul că auditul extern a avut loc. În rezumat, Comisia a concluzionat că Reliance nu a putut demonstra că au fost respectate dispozițiile relevante ale FTP.

3.2.4.   Concluzie privind AAS

| (32) | Scutirea de taxe de import constituie o subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume constituie o contribuție financiară a GOI, întrucât diminuează veniturile din taxe ale GOI, care în mod normal ar trebui să fie percepute și conferă un avantaj exportatorilor anchetați, deoarece le îmbunătățește lichiditățile. |
| --- | --- |

(32)

Scutirea de taxe de import constituie o subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume constituie o contribuție financiară a GOI, întrucât diminuează veniturile din taxe ale GOI, care în mod normal ar trebui să fie percepute și conferă un avantaj exportatorilor anchetați, deoarece le îmbunătățește lichiditățile.

| (33) | O societate nu poate obține beneficii în cadrul acestui sistem fără a încheia un angajament de export. Subsistemul vizat în cazul de față este, deci, condiționat în mod clar prin lege de rezultatele obținute la export și, prin urmare, este considerat a fi specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(33)

O societate nu poate obține beneficii în cadrul acestui sistem fără a încheia un angajament de export. Subsistemul vizat în cazul de față este, deci, condiționat în mod clar prin lege de rezultatele obținute la export și, prin urmare, este considerat a fi specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.

| (34) | Subsistemul aplicat în cazul de față nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu respectă normele enunțate în anexa I punctul (i), în anexa II (definiția și normele privind sistemele de drawback) și în anexa III (definiția și normele privind sistemele de drawback pentru inputurile de substituire) din regulamentul de bază. GOI nu a aplicat în mod eficace un sistem sau o procedură de verificare prin care să confirme dacă și în ce cantitate au fost consumate inputuri pentru fabricarea produsului exportat (anexa II partea II punctul 4 din regulamentul de bază și, în cazul sistemelor de drawback pentru inputuri de substituție, anexa III partea II punctul 2 din regulamentul de bază). Se estimează, de asemenea, că normele standard de intrări/ieșiri pentru produsul în cauză nu sunt suficient de precise și că nu pot constitui în sine un sistem de verificare a consumului real, deoarece aceste norme nu permit GOI să verifice cu suficientă precizie cantitățile de inputuri consumate pentru producția exportată. În plus, GOI nu a efectuat o examinare ulterioară pe baza inputurilor efective implicate, ceea ce ar fi fost normal să facă, în absența unui sistem de verificare aplicat în mod eficace [anexa II punctul II alineatul (5) și anexa III punctul II alineatul (3) din regulamentul de bază)]. |
| --- | --- |

(34)

Subsistemul aplicat în cazul de față nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu respectă normele enunțate în anexa I punctul (i), în anexa II (definiția și normele privind sistemele de drawback) și în anexa III (definiția și normele privind sistemele de drawback pentru inputurile de substituire) din regulamentul de bază. GOI nu a aplicat în mod eficace un sistem sau o procedură de verificare prin care să confirme dacă și în ce cantitate au fost consumate inputuri pentru fabricarea produsului exportat (anexa II partea II punctul 4 din regulamentul de bază și, în cazul sistemelor de drawback pentru inputuri de substituție, anexa III partea II punctul 2 din regulamentul de bază). Se estimează, de asemenea, că normele standard de intrări/ieșiri pentru produsul în cauză nu sunt suficient de precise și că nu pot constitui în sine un sistem de verificare a consumului real, deoarece aceste norme nu permit GOI să verifice cu suficientă precizie cantitățile de inputuri consumate pentru producția exportată. În plus, GOI nu a efectuat o examinare ulterioară pe baza inputurilor efective implicate, ceea ce ar fi fost normal să facă, în absența unui sistem de verificare aplicat în mod eficace [anexa II punctul II alineatul (5) și anexa III punctul II alineatul (3) din regulamentul de bază)].

| (35) | Prin urmare, subsistemul menționat în considerentul 26 litera (a) poate face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(35)

Prin urmare, subsistemul menționat în considerentul 26 litera (a) poate face obiectul unor măsuri compensatorii.

3.2.5.   Calculul valorii subvenției

| (36) | În lipsa unor sisteme autorizate de drawback al taxelor sau a unor sisteme de drawback pentru inputurile de substituire, beneficiul care poate face obiectul unor măsuri compensatorii este reprezentat de remiterea valorii totale a taxelor de import datorate în mod normal pentru importurile de inputuri. În acest sens, se remarcă faptul că regulamentul de bază nu oferă doar modalitatea de compensare a remiterii „excesive” a taxelor. În conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, doar remiterea excesivă a taxelor poate face obiectul unor măsuri compensatorii, cu condiția să fie îndeplinite condițiile prevăzute în anexele II și III din regulamentul de bază. Totuși, aceste condiții nu au fost îndeplinite în cazul de față. Prin urmare, dacă nu se demonstrează prezența unui proces de monitorizare adecvat, excepția menționată mai sus pentru sistemele de drawback nu este aplicabilă și se aplică regula normală de compensare a sumei taxelor neachitate (venituri nepercepute), mai degrabă decât a oricărei pretinse remiteri excesive. În conformitate cu anexa II partea II și cu anexa III partea II din regulamentul de bază, sarcina calculării unei astfel de scutiri în exces nu revine autorității care efectuează ancheta. Dimpotrivă, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, autoritatea responsabilă cu ancheta trebuie doar să găsească dovezi suficiente pentru a respinge eficiența unui pretins sistem de verificare. |
| --- | --- |

(36)

În lipsa unor sisteme autorizate de drawback al taxelor sau a unor sisteme de drawback pentru inputurile de substituire, beneficiul care poate face obiectul unor măsuri compensatorii este reprezentat de remiterea valorii totale a taxelor de import datorate în mod normal pentru importurile de inputuri. În acest sens, se remarcă faptul că regulamentul de bază nu oferă doar modalitatea de compensare a remiterii „excesive” a taxelor. În conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, doar remiterea excesivă a taxelor poate face obiectul unor măsuri compensatorii, cu condiția să fie îndeplinite condițiile prevăzute în anexele II și III din regulamentul de bază. Totuși, aceste condiții nu au fost îndeplinite în cazul de față. Prin urmare, dacă nu se demonstrează prezența unui proces de monitorizare adecvat, excepția menționată mai sus pentru sistemele de drawback nu este aplicabilă și se aplică regula normală de compensare a sumei taxelor neachitate (venituri nepercepute), mai degrabă decât a oricărei pretinse remiteri excesive. În conformitate cu anexa II partea II și cu anexa III partea II din regulamentul de bază, sarcina calculării unei astfel de scutiri în exces nu revine autorității care efectuează ancheta. Dimpotrivă, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, autoritatea responsabilă cu ancheta trebuie doar să găsească dovezi suficiente pentru a respinge eficiența unui pretins sistem de verificare.

| (37) | Astfel cum se explică în considerentul 31, dreptul la un avantaj (adică exportul sub licență) și atribuirea avantajului (și anume importul inputului cu scutire de drepturi vamale) sunt doar vag corelate între ele. Acestea nu trebuie să se producă într-o anumită ordine sau proximitate temporală. Astfel, deși dreptul la un avantaj are loc în cursul perioadei anchetei de reexaminare, conferirea avantajului aferent poate avea loc atât înainte, cât și după perioada anchetei de reexaminare. În plus, prin regrupare, dreptul la un avantaj în temeiul unei licențe pentru un produs poate fi transferat, astfel că aceasta conferă un avantaj, în cele din urmă, unui alt produs. |
| --- | --- |

(37)

Astfel cum se explică în considerentul 31, dreptul la un avantaj (adică exportul sub licență) și atribuirea avantajului (și anume importul inputului cu scutire de drepturi vamale) sunt doar vag corelate între ele. Acestea nu trebuie să se producă într-o anumită ordine sau proximitate temporală. Astfel, deși dreptul la un avantaj are loc în cursul perioadei anchetei de reexaminare, conferirea avantajului aferent poate avea loc atât înainte, cât și după perioada anchetei de reexaminare. În plus, prin regrupare, dreptul la un avantaj în temeiul unei licențe pentru un produs poate fi transferat, astfel că aceasta conferă un avantaj, în cele din urmă, unui alt produs.

| (38) | În cadrul anchetei care a condus la nivelul actual al taxei pentru societatea Reliance, și anume Regulamentul (UE) nr. 906/2011 (denumit în continuare „regulamentul anterior”), valoarea subvenției derivate din folosirea AAS a fost calculată pentru Reliance pe baza taxelor vamale la import nepercepute în cazul tuturor materialelor importate, pentru toate produsele încadrate în acest sistem în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Această subvenție a fost apoi alocată pentru cifra de afaceri totală la export realizată în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(38)

În cadrul anchetei care a condus la nivelul actual al taxei pentru societatea Reliance, și anume Regulamentul (UE) nr. 906/2011 (denumit în continuare „regulamentul anterior”), valoarea subvenției derivate din folosirea AAS a fost calculată pentru Reliance pe baza taxelor vamale la import nepercepute în cazul tuturor materialelor importate, pentru toate produsele încadrate în acest sistem în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Această subvenție a fost apoi alocată pentru cifra de afaceri totală la export realizată în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

| (39) | În cadrul prezentei reexaminări, Comisia nu a avut la dispoziție date pentru toate importurile efectuate în temeiul licențelor AAS, care au avut loc în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Aceste date au fost utilizate în cursul anchetei anterioare, când rata subvenției în temeiul AAS a fost stabilită pentru prima oară pentru societatea Reliance. În schimb, societatea Reliance a furnizat date doar privind licențele AAS eliberate în cursul perioadei anchetei de reexaminare și numai pentru produsul în cauză. Comisia a informat societatea Reliance cu privire la faptul că, din motivele examinate în considerentele 31 și 37 din prezentul regulament, aceste date au fost considerate a fi insuficiente și a cerut societății Reliance să furnizeze informațiile relevante, astfel cum era solicitat în chestionar. Reliance nu au furnizat informațiile solicitate, explicând că materialele care intră în procesul de producție, importate în temeiul AAS pentru producția de PET, au fost, de asemenea, importate în temeiul acestui sistem pentru multe alte produse, inclusiv pentru cele produse de alte sectoare de activitate ale societății. |
| --- | --- |

(39)

În cadrul prezentei reexaminări, Comisia nu a avut la dispoziție date pentru toate importurile efectuate în temeiul licențelor AAS, care au avut loc în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Aceste date au fost utilizate în cursul anchetei anterioare, când rata subvenției în temeiul AAS a fost stabilită pentru prima oară pentru societatea Reliance. În schimb, societatea Reliance a furnizat date doar privind licențele AAS eliberate în cursul perioadei anchetei de reexaminare și numai pentru produsul în cauză. Comisia a informat societatea Reliance cu privire la faptul că, din motivele examinate în considerentele 31 și 37 din prezentul regulament, aceste date au fost considerate a fi insuficiente și a cerut societății Reliance să furnizeze informațiile relevante, astfel cum era solicitat în chestionar. Reliance nu au furnizat informațiile solicitate, explicând că materialele care intră în procesul de producție, importate în temeiul AAS pentru producția de PET, au fost, de asemenea, importate în temeiul acestui sistem pentru multe alte produse, inclusiv pentru cele produse de alte sectoare de activitate ale societății.

| (40) | Din cauza lipsei de date corespunzătoare, Comisia nu a fost în măsură să calculeze valoarea subvenției pe baza taxelor vamale de import nepercepute în cazul tuturor materialelor importate, pentru toate produsele acoperite de acest sistem în cursul perioadei anchetei de reexaminare, astfel cum făcuse în cursul anchetei precedente. În aceste condiții, astfel cum a fost propus de Reliance, calculul s-a făcut pe baza tranzacțiilor la export totale compensate în cursul perioadei anchetei de reexaminare în cadrul licențelor AAS legate de produsul în cauză. GOI a confirmat că este puțin probabil ca o societate să nu solicite un avantaj la care aceasta are dreptul în temeiul unei licențe AAS. Pe această bază, prin intermediul normelor SION, valoarea taxei neplătite pentru materialele importate destinate procesului de producție a putut fi calculată în mod fiabil. |
| --- | --- |

(40)

Din cauza lipsei de date corespunzătoare, Comisia nu a fost în măsură să calculeze valoarea subvenției pe baza taxelor vamale de import nepercepute în cazul tuturor materialelor importate, pentru toate produsele acoperite de acest sistem în cursul perioadei anchetei de reexaminare, astfel cum făcuse în cursul anchetei precedente. În aceste condiții, astfel cum a fost propus de Reliance, calculul s-a făcut pe baza tranzacțiilor la export totale compensate în cursul perioadei anchetei de reexaminare în cadrul licențelor AAS legate de produsul în cauză. GOI a confirmat că este puțin probabil ca o societate să nu solicite un avantaj la care aceasta are dreptul în temeiul unei licențe AAS. Pe această bază, prin intermediul normelor SION, valoarea taxei neplătite pentru materialele importate destinate procesului de producție a putut fi calculată în mod fiabil.

| (41) | Rata subvenției stabilită conform acestui sistem în cursul perioadei anchetei de reexaminare pentru Reliance se ridică la 4,67 %. |
| --- | --- |

(41)

Rata subvenției stabilită conform acestui sistem în cursul perioadei anchetei de reexaminare pentru Reliance se ridică la 4,67 %.

3.2.6.   Observații privind comunicarea constatărilor definitive

| (42) | Reliance nu a fost de acord cu utilizarea normelor SION pentru a calcula beneficiul în temeiul AAS. Societatea a semnalat că Comisia a folosit această metodă deoarece, în mod ipotetic, Reliance putea utiliza licențele AAS acordate pentru alte produse pentru a importa materii prime utilizate pentru producția de PET. Reliance a afirmat că această ipoteză nu este susținută de către Comisie. Societatea a argumentat în continuare că, prin utilizarea metodei bazate pe normele SION, Comisia a calculat nivelul cel mai ridicat posibil al avantajului pe care Reliance ar fi putut să îl obțină. Reliance a afirmat, de asemenea, că, în cadrul anchetelor anterioare, Comisia a luat în considerare numai avantajul efectiv obținut pentru produsul în cauză, și nu avantajele ipotetice care ar fi putut fi obținute pentru alte produse. Reliance a susținut că, în cadrul calculării avantajului în temeiul AAS, Comisia ar fi trebuit să țină seama doar de taxele nepercepute asupra tuturor importurilor efectuate în temeiul licențelor AAS active deschise pentru PET în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(42)

Reliance nu a fost de acord cu utilizarea normelor SION pentru a calcula beneficiul în temeiul AAS. Societatea a semnalat că Comisia a folosit această metodă deoarece, în mod ipotetic, Reliance putea utiliza licențele AAS acordate pentru alte produse pentru a importa materii prime utilizate pentru producția de PET. Reliance a afirmat că această ipoteză nu este susținută de către Comisie. Societatea a argumentat în continuare că, prin utilizarea metodei bazate pe normele SION, Comisia a calculat nivelul cel mai ridicat posibil al avantajului pe care Reliance ar fi putut să îl obțină. Reliance a afirmat, de asemenea, că, în cadrul anchetelor anterioare, Comisia a luat în considerare numai avantajul efectiv obținut pentru produsul în cauză, și nu avantajele ipotetice care ar fi putut fi obținute pentru alte produse. Reliance a susținut că, în cadrul calculării avantajului în temeiul AAS, Comisia ar fi trebuit să țină seama doar de taxele nepercepute asupra tuturor importurilor efectuate în temeiul licențelor AAS active deschise pentru PET în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

| (43) | În primul rând, Comisia constată că metodologia utilizată în ancheta actuală a fost elaborată de Reliance. De asemenea, Comisia constată că nu este vorba de o simplă ipoteză conform căreia materiile prime importate în temeiul licențelor AAS deschise pentru alte produse decât PET ar fi utilizate în producția de PET și materiile prime importate în temeiul licențelor pentru PET nu ar fi folosite în acest sens. Din cauza structurii lor, materiile prime importate de Reliance cu scutire de taxe vamale în temeiul licențelor AAS pentru PET nu sunt inputuri imediate, ci materii prime de bază, cum ar fi nafta. Astfel cum a fost confirmat de Reliance pe parcursul anchetei și menționat în considerentul 31 de mai sus, aceste materii prime de bază sunt importate în temeiul licențelor AAS pentru (și sunt utilizate la fabricarea de) alte produse, atât în interiorul, cât și în afara sectorului petrochimic. Nu există sisteme închise individuale pentru producția fiecăruia dintre aceste produse și, prin urmare, materiile prime importate în temeiul licențelor AAS pentru PET sunt amestecate, printre altele, cu alte inputuri importate în temeiul licențelor AAS pentru alte produse. Din acest amestec sunt produse o varietate de produse în temeiul licențelor AAS sau al unor alte sisteme pentru export și pentru piața internă. Contrar afirmațiilor societății Reliance, această situație, împreună cu considerațiile menționate în considerentul 37 de mai sus, confirmă faptul că determinarea beneficiului efectiv obținut din exporturile de PET în cursul perioadei anchetei de reexaminare nu se poate limita la examinarea importurilor de inputuri în cadrul licențelor AAS pentru PET în cursul perioadei respective. |
| --- | --- |

(43)

În primul rând, Comisia constată că metodologia utilizată în ancheta actuală a fost elaborată de Reliance. De asemenea, Comisia constată că nu este vorba de o simplă ipoteză conform căreia materiile prime importate în temeiul licențelor AAS deschise pentru alte produse decât PET ar fi utilizate în producția de PET și materiile prime importate în temeiul licențelor pentru PET nu ar fi folosite în acest sens. Din cauza structurii lor, materiile prime importate de Reliance cu scutire de taxe vamale în temeiul licențelor AAS pentru PET nu sunt inputuri imediate, ci materii prime de bază, cum ar fi nafta. Astfel cum a fost confirmat de Reliance pe parcursul anchetei și menționat în considerentul 31 de mai sus, aceste materii prime de bază sunt importate în temeiul licențelor AAS pentru (și sunt utilizate la fabricarea de) alte produse, atât în interiorul, cât și în afara sectorului petrochimic. Nu există sisteme închise individuale pentru producția fiecăruia dintre aceste produse și, prin urmare, materiile prime importate în temeiul licențelor AAS pentru PET sunt amestecate, printre altele, cu alte inputuri importate în temeiul licențelor AAS pentru alte produse. Din acest amestec sunt produse o varietate de produse în temeiul licențelor AAS sau al unor alte sisteme pentru export și pentru piața internă. Contrar afirmațiilor societății Reliance, această situație, împreună cu considerațiile menționate în considerentul 37 de mai sus, confirmă faptul că determinarea beneficiului efectiv obținut din exporturile de PET în cursul perioadei anchetei de reexaminare nu se poate limita la examinarea importurilor de inputuri în cadrul licențelor AAS pentru PET în cursul perioadei respective.

| (44) | În ceea ce privește practica în cursul anchetelor anterioare, reamintită de Reliance, ceea ce este relevant este ancheta care a condus la nivelul actual al taxelor. Astfel cum s-a menționat în considerentele 38-40 de mai sus, Comisiei nu i-au fost furnizate date suficiente pentru a aplica această metodologie. Astfel, având în vedere acest fapt, Comisia a stabilit că metodologia utilizată în cadrul actualei anchete reflectă totuși cu precizie avantajul real conferit de AAS exporturilor de PET în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(44)

În ceea ce privește practica în cursul anchetelor anterioare, reamintită de Reliance, ceea ce este relevant este ancheta care a condus la nivelul actual al taxelor. Astfel cum s-a menționat în considerentele 38-40 de mai sus, Comisiei nu i-au fost furnizate date suficiente pentru a aplica această metodologie. Astfel, având în vedere acest fapt, Comisia a stabilit că metodologia utilizată în cadrul actualei anchete reflectă totuși cu precizie avantajul real conferit de AAS exporturilor de PET în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

| (45) | Comisia nu este de acord cu faptul că metodologia selectată calculează nivelul cel mai ridicat posibil al avantajului pe care Reliance l-ar putea obține pentru exporturile de PET. Calculele se bazează pe prețurile și pe taxele aplicabile în cursul perioadei anchetei de reexaminare, în timp ce, astfel cum se explică în considerentul 37 de mai sus, exporturile relevante ar fi putut avea loc înainte de această perioadă, în timpul ei sau ulterior acesteia. Cu privire la faptul că avantajul calculat de Comisie ar fi ipotetic, astfel cum se explică în considerentul 40 de mai sus, GOI a confirmat că este puțin probabil ca o societate să nu solicite un avantaj la care aceasta are dreptul în temeiul unei licențe AAS. O societate ar exporta în temeiul AAS numai în cazul în care acesta a importat deja inputurile relevante sau intenționează să facă acest lucru în viitorul apropiat. În caz contrar, o societate ar fi optat pentru DDS, descris mai jos, care nu necesită importul de inputuri. După comunicarea constatărilor definitive, Reliance nu a invocat niciun argument pentru a explica motivele pentru care nu ar putea să invoce avantajul la care ar avea dreptul în cazul exporturilor în temeiul AAS. |
| --- | --- |

(45)

Comisia nu este de acord cu faptul că metodologia selectată calculează nivelul cel mai ridicat posibil al avantajului pe care Reliance l-ar putea obține pentru exporturile de PET. Calculele se bazează pe prețurile și pe taxele aplicabile în cursul perioadei anchetei de reexaminare, în timp ce, astfel cum se explică în considerentul 37 de mai sus, exporturile relevante ar fi putut avea loc înainte de această perioadă, în timpul ei sau ulterior acesteia. Cu privire la faptul că avantajul calculat de Comisie ar fi ipotetic, astfel cum se explică în considerentul 40 de mai sus, GOI a confirmat că este puțin probabil ca o societate să nu solicite un avantaj la care aceasta are dreptul în temeiul unei licențe AAS. O societate ar exporta în temeiul AAS numai în cazul în care acesta a importat deja inputurile relevante sau intenționează să facă acest lucru în viitorul apropiat. În caz contrar, o societate ar fi optat pentru DDS, descris mai jos, care nu necesită importul de inputuri. După comunicarea constatărilor definitive, Reliance nu a invocat niciun argument pentru a explica motivele pentru care nu ar putea să invoce avantajul la care ar avea dreptul în cazul exporturilor în temeiul AAS.

| (46) | Reliance și GOI au susținut că avantajul calculat pe baza AAS ar trebui să fie limitat la avantajul excesiv obținut de Reliance. Reliance și GOI au declarat că AAS ar trebui considerat ca fiind un sistem de drawback autorizat în temeiul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, din cauza existenței sistemului bazat pe apendicele 23, sistem în care sunt raportate valorile reale consumate. Potrivit societății Reliance și GOI, acest lucru, împreună cu certificarea apendicelui 23 de către auditori independenți și posibilitatea unui audit de către GOI, constituie un proces de monitorizare adecvat. În cele din urmă, Reliance susține că, datorită eficienței sale, atât timp cât normele SION sunt respectate, GOI poate fi sigur că nu se acordă nicio remitere de taxe excesivă. |
| --- | --- |

(46)

Reliance și GOI au susținut că avantajul calculat pe baza AAS ar trebui să fie limitat la avantajul excesiv obținut de Reliance. Reliance și GOI au declarat că AAS ar trebui considerat ca fiind un sistem de drawback autorizat în temeiul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, din cauza existenței sistemului bazat pe apendicele 23, sistem în care sunt raportate valorile reale consumate. Potrivit societății Reliance și GOI, acest lucru, împreună cu certificarea apendicelui 23 de către auditori independenți și posibilitatea unui audit de către GOI, constituie un proces de monitorizare adecvat. În cele din urmă, Reliance susține că, datorită eficienței sale, atât timp cât normele SION sunt respectate, GOI poate fi sigur că nu se acordă nicio remitere de taxe excesivă.

| (47) | Astfel cum se menționează în considerentul 31 de mai sus, din cauza circumstanțelor în care se găsește societatea Reliance, descrise în detaliu în considerentul 43 de mai sus, consumul de inputuri este raportat pe baza normelor SION. În timpul verificării la fața locului de către Comisie, Reliance nu a furnizat Comisiei un apendice 23 pentru produsul în cauză. Un astfel de apendice 23 a fost furnizat Comisiei doar prin intermediul GOI, în urma verificărilor la fața locului realizate în spațiile de lucru ale societății Reliance și ale GOI. După cum reiese din apendicele 23, certificarea de către un auditor independent conține o declarație de declinare a responsabilității, conform căreia „cantitatea auditată consumată efectiv se bazează pe registrele de costuri ale societății”. Comisia nu a găsit nicio dovadă a vreunui audit efectuat de către GOI cu privire la informațiile prezentate în apendicele 23, nici cu privire la PET, nici la alte produse fabricate de Reliance. În aceste condiții, Comisia nu este de acord cu afirmația conform căreia există un proces de monitorizare adecvat în vigoare. În sfârșit, astfel cum s-a menționat în considerentul 34 de mai sus, normele SION ca atare nu pot constitui un sistem de verificare a consumului real, deoarece structura acestor norme standardizate nu permite GOI să verifice cu suficientă precizie cantitățile de inputuri consumate pentru producția exportată. Prin urmare, din motivele enunțate în considerentul respectiv, Comisia nu este de acord că AAS ar trebui considerat ca fiind un sistem de drawback autorizat în temeiul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(47)

Astfel cum se menționează în considerentul 31 de mai sus, din cauza circumstanțelor în care se găsește societatea Reliance, descrise în detaliu în considerentul 43 de mai sus, consumul de inputuri este raportat pe baza normelor SION. În timpul verificării la fața locului de către Comisie, Reliance nu a furnizat Comisiei un apendice 23 pentru produsul în cauză. Un astfel de apendice 23 a fost furnizat Comisiei doar prin intermediul GOI, în urma verificărilor la fața locului realizate în spațiile de lucru ale societății Reliance și ale GOI. După cum reiese din apendicele 23, certificarea de către un auditor independent conține o declarație de declinare a responsabilității, conform căreia „cantitatea auditată consumată efectiv se bazează pe registrele de costuri ale societății”. Comisia nu a găsit nicio dovadă a vreunui audit efectuat de către GOI cu privire la informațiile prezentate în apendicele 23, nici cu privire la PET, nici la alte produse fabricate de Reliance. În aceste condiții, Comisia nu este de acord cu afirmația conform căreia există un proces de monitorizare adecvat în vigoare. În sfârșit, astfel cum s-a menționat în considerentul 34 de mai sus, normele SION ca atare nu pot constitui un sistem de verificare a consumului real, deoarece structura acestor norme standardizate nu permite GOI să verifice cu suficientă precizie cantitățile de inputuri consumate pentru producția exportată. Prin urmare, din motivele enunțate în considerentul respectiv, Comisia nu este de acord că AAS ar trebui considerat ca fiind un sistem de drawback autorizat în temeiul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază.

| (48) | Reliance a remarcat, de asemenea, că, începând din iulie 2014, taxa de import pentru reformate a scăzut de la 10 % la 2,5 %. Întrucât avantajul în temeiul AAS a fost calculat pe baza taxelor la import nepercepute, Reliance a susținut că această modificare, prezentând un caracter durabil, ar trebui să se reflecte în calcularea avantajului conferit de sistem. |
| --- | --- |

(48)

Reliance a remarcat, de asemenea, că, începând din iulie 2014, taxa de import pentru reformate a scăzut de la 10 % la 2,5 %. Întrucât avantajul în temeiul AAS a fost calculat pe baza taxelor la import nepercepute, Reliance a susținut că această modificare, prezentând un caracter durabil, ar trebui să se reflecte în calcularea avantajului conferit de sistem.

| (49) | Comisia observă că, în conformitate cu articolul 5 din regulamentul de bază, „valoarea subvenției care face obiectul unor măsuri compensatorii este calculată în termeni de avantaj conferit beneficiarului, așa cum s-a constatat și s-a determinat în perioada în care se efectuează ancheta”. În conformitate cu articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, modificările care au avut loc după perioada anchetei de reexaminare nu pot fi luate în considerare decât în cazul în care subvenția sau subvențiile sunt retrase sau dacă s-a demonstrat că subvențiile nu mai conferă niciun avantaj exportatorilor implicați. Acesta nu a fost cazul în situația de față. |
| --- | --- |

(49)

Comisia observă că, în conformitate cu articolul 5 din regulamentul de bază, „valoarea subvenției care face obiectul unor măsuri compensatorii este calculată în termeni de avantaj conferit beneficiarului, așa cum s-a constatat și s-a determinat în perioada în care se efectuează ancheta”. În conformitate cu articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, modificările care au avut loc după perioada anchetei de reexaminare nu pot fi luate în considerare decât în cazul în care subvenția sau subvențiile sunt retrase sau dacă s-a demonstrat că subvențiile nu mai conferă niciun avantaj exportatorilor implicați. Acesta nu a fost cazul în situația de față.

| (50) | GOI a afirmat că Comisia a luat în considerare avantajul conferit atât de AAS, cât și de DDS în cadrul acelorași tranzacții la export. GOI a subliniat că o întreprindere poate folosi AAS pentru importul de inputuri utilizate în producția de PET, și ulterior DDS pentru exportul unei părți din PET produs. În această situație, societatea ar fi obligată să efectueze alte exporturi pentru taxele nepercepute asupra inputurilor. GOI a afirmat că, în cazul în care, în această situație, Comisia trebuia să calculeze avantajul pe baza valorii totale a taxei de import nepercepute în temeiul AAS pentru inputuri și a valorii totale a rambursării taxei pentru exporturile în temeiul DDS, această situație ar fi condus la dubla contabilizare a avantajului. |
| --- | --- |

(50)

GOI a afirmat că Comisia a luat în considerare avantajul conferit atât de AAS, cât și de DDS în cadrul acelorași tranzacții la export. GOI a subliniat că o întreprindere poate folosi AAS pentru importul de inputuri utilizate în producția de PET, și ulterior DDS pentru exportul unei părți din PET produs. În această situație, societatea ar fi obligată să efectueze alte exporturi pentru taxele nepercepute asupra inputurilor. GOI a afirmat că, în cazul în care, în această situație, Comisia trebuia să calculeze avantajul pe baza valorii totale a taxei de import nepercepute în temeiul AAS pentru inputuri și a valorii totale a rambursării taxei pentru exporturile în temeiul DDS, această situație ar fi condus la dubla contabilizare a avantajului.

| (51) | Comisia observă că argumentul GOI presupune că avantajul în temeiul AAS a fost calculat numai pe baza importurilor în cursul perioadei anchetei de reexaminare, iar avantajul conferit în temeiul DDS pe baza exporturilor. Cu toate acestea, după cum se explică în considerentul 40 de mai sus, avantajul în temeiul AAS a fost calculat pe baza exporturilor de PET în cursul perioadei anchetei de reexaminare, iar taxele nepercepute pe baza importurilor la care dau dreptul aceste exporturi. În această situație, dubla contabilizare este imposibilă. Comisia observă, de asemenea, că, din cauza posibilității disponibile în cadrul acestui sistem, pentru a importa inputuri în temeiul unui sistem și a exporta produsele obținute în temeiul unui alt sistem, se demonstrează în continuare că metoda utilizată de Comisie este adecvată pentru calcularea cu precizie a avantajului în temeiul AAS. Acest lucru demonstrează, de asemenea, lipsa de trasabilitate a utilizării concrete a inputurilor, dovedind în continuare că AAS nu ar trebui să fie considerat ca fiind un sistem de drawback autorizat în temeiul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(51)

Comisia observă că argumentul GOI presupune că avantajul în temeiul AAS a fost calculat numai pe baza importurilor în cursul perioadei anchetei de reexaminare, iar avantajul conferit în temeiul DDS pe baza exporturilor. Cu toate acestea, după cum se explică în considerentul 40 de mai sus, avantajul în temeiul AAS a fost calculat pe baza exporturilor de PET în cursul perioadei anchetei de reexaminare, iar taxele nepercepute pe baza importurilor la care dau dreptul aceste exporturi. În această situație, dubla contabilizare este imposibilă. Comisia observă, de asemenea, că, din cauza posibilității disponibile în cadrul acestui sistem, pentru a importa inputuri în temeiul unui sistem și a exporta produsele obținute în temeiul unui alt sistem, se demonstrează în continuare că metoda utilizată de Comisie este adecvată pentru calcularea cu precizie a avantajului în temeiul AAS. Acest lucru demonstrează, de asemenea, lipsa de trasabilitate a utilizării concrete a inputurilor, dovedind în continuare că AAS nu ar trebui să fie considerat ca fiind un sistem de drawback autorizat în temeiul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază.

| (52) | În cele din urmă, Reliance a susținut că, întrucât AAS și DDS se exclud reciproc, avantajul acordat în temeiul acestor sisteme ar trebui calculat numai pentru volumele lor respective, utilizând avantajul mediu care poate fi obținut de către AAS și DDS. |
| --- | --- |

(52)

În cele din urmă, Reliance a susținut că, întrucât AAS și DDS se exclud reciproc, avantajul acordat în temeiul acestor sisteme ar trebui calculat numai pentru volumele lor respective, utilizând avantajul mediu care poate fi obținut de către AAS și DDS.

| (53) | După cum a precizat Reliance în observațiile sale privind comunicarea constatărilor definitive, Comisia a calculat avantajul conferit de aceste două sisteme pe baza volumului total al produsului în cauză exportat din India. Această metodologie este conformă cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază. În plus, după cum s-a explicat în considerentul 51 de mai sus, metodele utilizate de Comisie pentru a calcula avantajele în temeiul AAS și DDS iau în considerare exclusivitatea reciprocă a acestor două programe. Prin urmare, argumentul susținut de Reliance se respinge. |
| --- | --- |

(53)

După cum a precizat Reliance în observațiile sale privind comunicarea constatărilor definitive, Comisia a calculat avantajul conferit de aceste două sisteme pe baza volumului total al produsului în cauză exportat din India. Această metodologie este conformă cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază. În plus, după cum s-a explicat în considerentul 51 de mai sus, metodele utilizate de Comisie pentru a calcula avantajele în temeiul AAS și DDS iau în considerare exclusivitatea reciprocă a acestor două programe. Prin urmare, argumentul susținut de Reliance se respinge.

3.3.   Sistemul de rambursare a taxelor vamale (DDS)

| (54) | Comisia a stabilit că solicitanții au utilizat DDS în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(54)

Comisia a stabilit că solicitanții au utilizat DDS în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

3.3.1.   Temei juridic

| (55) | Descrierea detaliată a DDS este inclusă în Normele din 1995 în materie de drawback pentru accizele vamale și accizele percepute la nivel central, astfel cum au fost modificate prin notificările ulterioare. |
| --- | --- |

(55)

Descrierea detaliată a DDS este inclusă în Normele din 1995 în materie de drawback pentru accizele vamale și accizele percepute la nivel central, astfel cum au fost modificate prin notificările ulterioare.

3.3.2.   Eligibilitate

| (56) | Orice producător-exportator sau comerciant-exportator este eligibil în cadrul acestui sistem. |
| --- | --- |

(56)

Orice producător-exportator sau comerciant-exportator este eligibil în cadrul acestui sistem.

3.3.3.   Aplicare practică

| (57) | Un exportator eligibil poate solicita un anumit drawback care se calculează ca procent din valoarea FOB a produselor exportate în cadrul acestui sistem. Ratele de drawback au fost stabilite de GOI pentru un număr de produse, inclusiv pentru produsul în cauză. Ele sunt stabilite pe baza cantității medii sau a valorii materialelor utilizate ca inputuri la fabricarea unui produs și a valorii medii a taxelor plătite asupra inputurilor. Ratele sunt aplicabile indiferent dacă taxele la import au fost sau nu achitate. Rata DDS aplicată pentru produsul în cauză în cursul PAR a fost de 3,9 % din valoarea FOB până la 21 septembrie 2013 și de 3 % în anii următori. |
| --- | --- |

(57)

Un exportator eligibil poate solicita un anumit drawback care se calculează ca procent din valoarea FOB a produselor exportate în cadrul acestui sistem. Ratele de drawback au fost stabilite de GOI pentru un număr de produse, inclusiv pentru produsul în cauză. Ele sunt stabilite pe baza cantității medii sau a valorii materialelor utilizate ca inputuri la fabricarea unui produs și a valorii medii a taxelor plătite asupra inputurilor. Ratele sunt aplicabile indiferent dacă taxele la import au fost sau nu achitate. Rata DDS aplicată pentru produsul în cauză în cursul PAR a fost de 3,9 % din valoarea FOB până la 21 septembrie 2013 și de 3 % în anii următori.

| (58) | Pentru a putea beneficia de avantajele acordate în cadrul acestui sistem, o societate trebuie să exporte. În momentul în care datele privind expedierea sunt introduse în serverul autorității vamale, se indică faptul că exportul are loc în temeiul DDS și că valoarea DDS a fost stabilită în mod irevocabil. După ce societatea de transport maritim a completat declarația generală de export și biroul vamal a comparat documentul respectiv cu datele din avizul de expediție, sunt îndeplinite toate condițiile pentru a autoriza plata sumei de drawback, fie prin plată directă în contul bancar al exportatorului, fie prin mandat de plată. |
| --- | --- |

(58)

Pentru a putea beneficia de avantajele acordate în cadrul acestui sistem, o societate trebuie să exporte. În momentul în care datele privind expedierea sunt introduse în serverul autorității vamale, se indică faptul că exportul are loc în temeiul DDS și că valoarea DDS a fost stabilită în mod irevocabil. După ce societatea de transport maritim a completat declarația generală de export și biroul vamal a comparat documentul respectiv cu datele din avizul de expediție, sunt îndeplinite toate condițiile pentru a autoriza plata sumei de drawback, fie prin plată directă în contul bancar al exportatorului, fie prin mandat de plată.

| (59) | De asemenea, exportatorul trebuie să furnizeze dovezi ale veniturilor obținute din export, prin intermediul unui certificat de realizare bancară (BRC – Bank Realisation Certificate). Acest document poate fi furnizat după ce suma de drawback a fost plătită, dar GOI va recupera suma plătită dacă exportatorul nu furnizează BRC în termenul stabilit. |
| --- | --- |

(59)

De asemenea, exportatorul trebuie să furnizeze dovezi ale veniturilor obținute din export, prin intermediul unui certificat de realizare bancară (BRC – Bank Realisation Certificate). Acest document poate fi furnizat după ce suma de drawback a fost plătită, dar GOI va recupera suma plătită dacă exportatorul nu furnizează BRC în termenul stabilit.

| (60) | Suma de drawback poate fi utilizată în orice scop. |
| --- | --- |

(60)

Suma de drawback poate fi utilizată în orice scop.

| (61) | S-a constatat că, în conformitate cu standardele de contabilitate din India, suma de drawback poate fi înscrisă ca venituri în conturile comerciale, pe baza principiilor contabilității de angajamente, odată ce obligația de export a fost îndeplinită. |
| --- | --- |

(61)

S-a constatat că, în conformitate cu standardele de contabilitate din India, suma de drawback poate fi înscrisă ca venituri în conturile comerciale, pe baza principiilor contabilității de angajamente, odată ce obligația de export a fost îndeplinită.

3.3.4.   Concluzie privind DDS

| (62) | DDS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. O sumă de drawback al taxelor este o contribuție financiară acordată de GOI, întrucât ia forma unui transfer direct de fonduri de către acesta din urmă. Nu există restricții în ceea ce privește utilizarea acestor fonduri. De asemenea, suma de drawback al taxelor conferă un avantaj exportatorului, deoarece îi îmbunătățește lichiditățile. |
| --- | --- |

(62)

DDS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. O sumă de drawback al taxelor este o contribuție financiară acordată de GOI, întrucât ia forma unui transfer direct de fonduri de către acesta din urmă. Nu există restricții în ceea ce privește utilizarea acestor fonduri. De asemenea, suma de drawback al taxelor conferă un avantaj exportatorului, deoarece îi îmbunătățește lichiditățile.

| (63) | Rata de drawback a taxelor vamale pentru exporturi este stabilită de către GOI pentru fiecare produs în parte. Cu toate acestea, deși se face referire la subvenție ca drawback al taxelor, sistemul nu prezintă caracteristicile unui sistem autorizat de drawback al taxelor sau ale unui sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Plata în numerar către exportator nu este legată de plata efectivă a taxelor de import asupra materiilor prime și nu reprezintă un credit pentru taxe utilizat pentru compensarea taxelor la import corespunzătoare unor importuri de materii prime trecute sau viitoare. |
| --- | --- |

(63)

Rata de drawback a taxelor vamale pentru exporturi este stabilită de către GOI pentru fiecare produs în parte. Cu toate acestea, deși se face referire la subvenție ca drawback al taxelor, sistemul nu prezintă caracteristicile unui sistem autorizat de drawback al taxelor sau ale unui sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Plata în numerar către exportator nu este legată de plata efectivă a taxelor de import asupra materiilor prime și nu reprezintă un credit pentru taxe utilizat pentru compensarea taxelor la import corespunzătoare unor importuri de materii prime trecute sau viitoare.

| (64) | Plata care ia forma unui transfer direct de fonduri de către GOI în urma exporturilor efectuate de către exportatori trebuie să fie considerată ca fiind o subvenție directă din partea GOI condiționată de rezultatele la export și, prin urmare, este considerată drept specifică și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(64)

Plata care ia forma unui transfer direct de fonduri de către GOI în urma exporturilor efectuate de către exportatori trebuie să fie considerată ca fiind o subvenție directă din partea GOI condiționată de rezultatele la export și, prin urmare, este considerată drept specifică și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.

| (65) | Ținând cont de cele de mai sus, se concluzionează că DDS poate face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(65)

Ținând cont de cele de mai sus, se concluzionează că DDS poate face obiectul unor măsuri compensatorii.

3.3.5.   Calculul valorii subvenției

| (66) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 5 din regulamentul de bază, Comisia a calculat valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii în funcție de avantajul conferit beneficiarului, înregistrat pe perioada anchetei de reexaminare. În acest sens, Comisia a stabilit că avantajul este conferit beneficiarului în momentul efectuării tranzacției la export în temeiul acestui sistem. În momentul respectiv, GOI trebuie să plătească suma de drawback, ceea ce constituie o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază. Odată ce autoritățile vamale emit un aviz de expediere la export care indică, printre altele, valoarea drawback-ului care trebuie acordat pentru tranzacția la export respectivă, GOI nu mai poate interveni în sensul acordării sau neacordării subvenției. Ținând seama de cele prezentate mai sus, Comisia consideră adecvat ca avantajul conferit în temeiul DDS să fie calculat adunând sumele de drawback obținute pentru tranzacțiile la export realizate în cadrul acestui sistem în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(66)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 5 din regulamentul de bază, Comisia a calculat valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii în funcție de avantajul conferit beneficiarului, înregistrat pe perioada anchetei de reexaminare. În acest sens, Comisia a stabilit că avantajul este conferit beneficiarului în momentul efectuării tranzacției la export în temeiul acestui sistem. În momentul respectiv, GOI trebuie să plătească suma de drawback, ceea ce constituie o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază. Odată ce autoritățile vamale emit un aviz de expediere la export care indică, printre altele, valoarea drawback-ului care trebuie acordat pentru tranzacția la export respectivă, GOI nu mai poate interveni în sensul acordării sau neacordării subvenției. Ținând seama de cele prezentate mai sus, Comisia consideră adecvat ca avantajul conferit în temeiul DDS să fie calculat adunând sumele de drawback obținute pentru tranzacțiile la export realizate în cadrul acestui sistem în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

| (67) | În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a acordat aceste subvenții pe baza cifrei de afaceri totale realizate la export pentru produsul în cauză pe perioada anchetei de reexaminare ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export, și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(67)

În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a acordat aceste subvenții pe baza cifrei de afaceri totale realizate la export pentru produsul în cauză pe perioada anchetei de reexaminare ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export, și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

| (68) | Prin urmare, Comisia a stabilit că ratele subvenției în temeiul acestui sistem în cursul perioadei anchetei de reexaminare s-au ridicat la 3,27 % pentru Dhunseri și la 1,09 % pentru Reliance. |
| --- | --- |

(68)

Prin urmare, Comisia a stabilit că ratele subvenției în temeiul acestui sistem în cursul perioadei anchetei de reexaminare s-au ridicat la 3,27 % pentru Dhunseri și la 1,09 % pentru Reliance.

3.3.6.   Observații privind comunicarea constatărilor definitive

| (69) | Reliance a luat act de faptul că avantajul conferit în temeiul DDS a fost redus de la 3 % la 2,4 % după perioada anchetei de reexaminare. Reliance a susținut că, întrucât această schimbare are un caracter durabil, aceste aspecte ar trebui luate în considerare atunci când se calculează avantajul conferit în temeiul DDS. Reliance susține, de asemenea, că avantajul calculat pe baza DDS ar trebui limitat la avantajele suplimentare obținute de Reliance, întrucât DDS ar trebui să fie considerat ca fiind un sistem de drawback autorizat în temeiul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(69)

Reliance a luat act de faptul că avantajul conferit în temeiul DDS a fost redus de la 3 % la 2,4 % după perioada anchetei de reexaminare. Reliance a susținut că, întrucât această schimbare are un caracter durabil, aceste aspecte ar trebui luate în considerare atunci când se calculează avantajul conferit în temeiul DDS. Reliance susține, de asemenea, că avantajul calculat pe baza DDS ar trebui limitat la avantajele suplimentare obținute de Reliance, întrucât DDS ar trebui să fie considerat ca fiind un sistem de drawback autorizat în temeiul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază.

| (70) | În ceea ce privește scăderea avantajului în temeiul DDS, Comisia observă că, în conformitate cu articolul 5 din regulamentul de bază, „valoarea subvenției care face obiectul unor măsuri compensatorii este calculată în termeni de avantaj conferit beneficiarului, așa cum s-a constatat și s-a determinat în perioada în care se efectuează ancheta”. În conformitate cu articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, modificările care au avut loc după perioada anchetei de reexaminare nu pot fi luate în considerare decât în cazul în care subvenția sau subvențiile sunt retrase sau s-a demonstrat că subvențiile nu mai conferă niciun avantaj exportatorilor implicați. Acest lucru nu este valabil pentru prezenta anchetă și, prin urmare, acest argument ar trebui să fie respins. |
| --- | --- |

(70)

În ceea ce privește scăderea avantajului în temeiul DDS, Comisia observă că, în conformitate cu articolul 5 din regulamentul de bază, „valoarea subvenției care face obiectul unor măsuri compensatorii este calculată în termeni de avantaj conferit beneficiarului, așa cum s-a constatat și s-a determinat în perioada în care se efectuează ancheta”. În conformitate cu articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, modificările care au avut loc după perioada anchetei de reexaminare nu pot fi luate în considerare decât în cazul în care subvenția sau subvențiile sunt retrase sau s-a demonstrat că subvențiile nu mai conferă niciun avantaj exportatorilor implicați. Acest lucru nu este valabil pentru prezenta anchetă și, prin urmare, acest argument ar trebui să fie respins.

| (71) | În ceea ce privește afirmația conform căreia DDS ar trebui considerat ca fiind un sistem de drawback autorizat în temeiul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, nu au fost prezentate alte argumente în sprijinul acestei afirmații. Prin urmare, afirmația este respinsă. |
| --- | --- |

(71)

În ceea ce privește afirmația conform căreia DDS ar trebui considerat ca fiind un sistem de drawback autorizat în temeiul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, nu au fost prezentate alte argumente în sprijinul acestei afirmații. Prin urmare, afirmația este respinsă.

3.4.   Sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție (EPCGS)

| (72) | Comisia a stabilit că Reliance a beneficiat de concesii în temeiul EPCGS, care ar putea fi alocate produsului în cauză în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(72)

Comisia a stabilit că Reliance a beneficiat de concesii în temeiul EPCGS, care ar putea fi alocate produsului în cauză în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

3.4.1.   Temei juridic

| (73) | Descrierea detaliată a EPCGS se găsește în capitolul 5 din FTP 09-14, precum și în capitolul 5 din HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(73)

Descrierea detaliată a EPCGS se găsește în capitolul 5 din FTP 09-14, precum și în capitolul 5 din HOP I 09-14.

3.4.2.   Eligibilitate

| (74) | În cadrul acestui sistem sunt eligibili producătorii-exportatori, comercianții-exportatori „asociați” producătorilor, precum și prestatorii de servicii. |
| --- | --- |

(74)

În cadrul acestui sistem sunt eligibili producătorii-exportatori, comercianții-exportatori „asociați” producătorilor, precum și prestatorii de servicii.

3.4.3.   Aplicare practică

| (75) | Sub rezerva unei obligații de export, o societate este autorizată să importe mijloace de producție (noi și uzate cu o vechime de cel mult 10 ani) cu reducere de taxe. În acest scop, GOI emite, la cerere și cu plata unei taxe, o licență EPCGS. Sistemul prevede un nivel redus al taxelor la import de 3 %, aplicabil tuturor mijloacelor de producție importate în cadrul acestui sistem. Pentru a respecta obligația de export, mijloacele de producție importate trebuie utilizate pentru a produce o anumită cantitate de bunuri pentru export într-o perioadă dată. În temeiul FTP 09-14, mijloacele de producție pot fi importate cu un nivel al taxei de 0 % în cadrul EPCGS, însă, în acest caz, perioada pentru îndeplinirea obligației de export este mai scurtă. |
| --- | --- |

(75)

Sub rezerva unei obligații de export, o societate este autorizată să importe mijloace de producție (noi și uzate cu o vechime de cel mult 10 ani) cu reducere de taxe. În acest scop, GOI emite, la cerere și cu plata unei taxe, o licență EPCGS. Sistemul prevede un nivel redus al taxelor la import de 3 %, aplicabil tuturor mijloacelor de producție importate în cadrul acestui sistem. Pentru a respecta obligația de export, mijloacele de producție importate trebuie utilizate pentru a produce o anumită cantitate de bunuri pentru export într-o perioadă dată. În temeiul FTP 09-14, mijloacele de producție pot fi importate cu un nivel al taxei de 0 % în cadrul EPCGS, însă, în acest caz, perioada pentru îndeplinirea obligației de export este mai scurtă.

| (76) | Titularul unei licențe EPCGS poate, de asemenea, să achiziționeze mijloace de producție pe piața internă. În acest caz, producătorul intern de mijloace de producție poate să beneficieze el însuși de acest avantaj și să importe fără taxe vamale componentele necesare pentru fabricarea mijloacelor de producție în cauză. În mod alternativ, producătorul intern poate solicita să beneficieze de avantajul aferent exporturilor prevăzute pentru furnizarea de mijloace de producție unui titular de licență EPCGS. |
| --- | --- |

(76)

Titularul unei licențe EPCGS poate, de asemenea, să achiziționeze mijloace de producție pe piața internă. În acest caz, producătorul intern de mijloace de producție poate să beneficieze el însuși de acest avantaj și să importe fără taxe vamale componentele necesare pentru fabricarea mijloacelor de producție în cauză. În mod alternativ, producătorul intern poate solicita să beneficieze de avantajul aferent exporturilor prevăzute pentru furnizarea de mijloace de producție unui titular de licență EPCGS.

3.4.4.   Concluzie privind EPCGS

| (77) | EPCGS acordă subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Reducerea taxei vamale constituie o contribuție financiară din partea GOI, deoarece această concesie diminuează veniturile fiscale pe care GOI le-ar fi obținut în mod normal. În afară de aceasta, reducerea taxei conferă exportatorului un avantaj în măsura în care taxele neplătite la import îmbunătățesc lichiditățile societății. |
| --- | --- |

(77)

EPCGS acordă subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Reducerea taxei vamale constituie o contribuție financiară din partea GOI, deoarece această concesie diminuează veniturile fiscale pe care GOI le-ar fi obținut în mod normal. În afară de aceasta, reducerea taxei conferă exportatorului un avantaj în măsura în care taxele neplătite la import îmbunătățesc lichiditățile societății.

| (78) | În plus, EPCGS este condiționat prin lege de rezultatele la export, deoarece aceste licențe nu pot fi obținute fără angajamentul de a exporta. Prin urmare, acest sistem este considerat specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(78)

În plus, EPCGS este condiționat prin lege de rezultatele la export, deoarece aceste licențe nu pot fi obținute fără angajamentul de a exporta. Prin urmare, acest sistem este considerat specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.

| (79) | Sistemul EPCGS nu poate fi considerat un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Mijloacele de producție nu intră în sfera de aplicare a unor astfel de sisteme autorizate, după cum se specifică în anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, deoarece ele nu sunt consumate în procesul de fabricare a produselor exportate. |
| --- | --- |

(79)

Sistemul EPCGS nu poate fi considerat un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Mijloacele de producție nu intră în sfera de aplicare a unor astfel de sisteme autorizate, după cum se specifică în anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, deoarece ele nu sunt consumate în procesul de fabricare a produselor exportate.

3.4.5.   Calculul valorii subvenției

| (80) | Comisia a calculat valoarea subvenției în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza valorii taxelor vamale neachitate pentru mijloacele de producție importate, repartizate pe o perioadă corespunzătoare duratei normale de amortizare a acestor mijloace de producție în industria în cauză. Valoarea subvenției pentru perioada anchetei de reexaminare a fost apoi calculată prin împărțirea cuantumului total al taxelor vamale neachitate la perioada de amortizare. Valoarea astfel calculată, care poate fi atribuită perioadei anchetei de reexaminare, a fost ajustată prin adăugarea dobânzii corespunzătoare acestei perioade, astfel încât să reflecte valoarea totală a avantajului de-a lungul timpului. Rata dobânzii comerciale în perioada anchetei în India a fost considerată adecvată în acest scop. În cazul în care au fost formulate cereri justificate, taxele suportate în mod necesar pentru a beneficia de subvenție au fost deduse, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, pentru a se ajunge la valoarea subvenției ca numărător. |
| --- | --- |

(80)

Comisia a calculat valoarea subvenției în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza valorii taxelor vamale neachitate pentru mijloacele de producție importate, repartizate pe o perioadă corespunzătoare duratei normale de amortizare a acestor mijloace de producție în industria în cauză. Valoarea subvenției pentru perioada anchetei de reexaminare a fost apoi calculată prin împărțirea cuantumului total al taxelor vamale neachitate la perioada de amortizare. Valoarea astfel calculată, care poate fi atribuită perioadei anchetei de reexaminare, a fost ajustată prin adăugarea dobânzii corespunzătoare acestei perioade, astfel încât să reflecte valoarea totală a avantajului de-a lungul timpului. Rata dobânzii comerciale în perioada anchetei în India a fost considerată adecvată în acest scop. În cazul în care au fost formulate cereri justificate, taxele suportate în mod necesar pentru a beneficia de subvenție au fost deduse, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, pentru a se ajunge la valoarea subvenției ca numărător.

| (81) | În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, Comisia a acordat această subvenție pe baza cifrei de afaceri totale realizate la export pentru produsul în cauză pe perioada anchetei de reexaminare ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export, și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(81)

În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, Comisia a acordat această subvenție pe baza cifrei de afaceri totale realizate la export pentru produsul în cauză pe perioada anchetei de reexaminare ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export, și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

| (82) | Pe baza celor menționate mai sus, Comisia a stabilit că rata subvenției în temeiul acestui sistem în cursul perioadei anchetei de reexaminare s-a ridicat la 0,43 % pentru Reliance. |
| --- | --- |

(82)

Pe baza celor menționate mai sus, Comisia a stabilit că rata subvenției în temeiul acestui sistem în cursul perioadei anchetei de reexaminare s-a ridicat la 0,43 % pentru Reliance.

3.5.   Sistemul „piață-țintă” (FMS)

| (83) | Comisia a stabilit că solicitanții au utilizat FMS în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(83)

Comisia a stabilit că solicitanții au utilizat FMS în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

3.5.1.   Temei juridic

| (84) | Descrierea detaliată a FMS este inclusă la punctul 3.14 din PCE 09-14 și la punctul 3.8 din HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(84)

Descrierea detaliată a FMS este inclusă la punctul 3.14 din PCE 09-14 și la punctul 3.8 din HOP I 09-14.

3.5.2.   Eligibilitate

| (85) | Orice producător-exportator sau comerciant-exportator este eligibil în cadrul acestui sistem. |
| --- | --- |

(85)

Orice producător-exportator sau comerciant-exportator este eligibil în cadrul acestui sistem.

3.5.3.   Aplicare practică

| (86) | În cadrul acestui sistem, toate exporturile de produse, inclusiv de PET, către țările notificate în tabelele 1 și 2 din apendicele 37(C) la HOP I 09-14 pot beneficia de un credit pentru taxe echivalent cu 3 % din valoarea FOB. De la 1 aprilie 2011, toate exporturile de produse către țările notificate în tabelul 3 din apendicele 37(C) („piețe-țintă”) pot beneficia de un credit pentru taxe echivalent cu 4 % din valoarea FOB. Anumite tipuri de activități de export sunt excluse din sistem, de exemplu exporturile de bunuri importate sau de bunuri tranzitate, operațiunile asimilate exporturilor, exporturile de servicii și cifra de afaceri la export a unităților care funcționează în zone economice speciale/a unităților axate pe export. |
| --- | --- |

(86)

În cadrul acestui sistem, toate exporturile de produse, inclusiv de PET, către țările notificate în tabelele 1 și 2 din apendicele 37(C) la HOP I 09-14 pot beneficia de un credit pentru taxe echivalent cu 3 % din valoarea FOB. De la 1 aprilie 2011, toate exporturile de produse către țările notificate în tabelul 3 din apendicele 37(C) („piețe-țintă”) pot beneficia de un credit pentru taxe echivalent cu 4 % din valoarea FOB. Anumite tipuri de activități de export sunt excluse din sistem, de exemplu exporturile de bunuri importate sau de bunuri tranzitate, operațiunile asimilate exporturilor, exporturile de servicii și cifra de afaceri la export a unităților care funcționează în zone economice speciale/a unităților axate pe export.

| (87) | Creditele de taxe vamale obținute în cadrul FMS sunt transferabile fără restricții și sunt valabile pe o perioadă de 24 de luni de la data emiterii certificatului relevant privind dreptul la credite. Aceste credite pot fi utilizate pentru plata taxelor vamale aferente importurilor ulterioare de orice inputuri sau bunuri, inclusiv de mijloace de producție. |
| --- | --- |

(87)

Creditele de taxe vamale obținute în cadrul FMS sunt transferabile fără restricții și sunt valabile pe o perioadă de 24 de luni de la data emiterii certificatului relevant privind dreptul la credite. Aceste credite pot fi utilizate pentru plata taxelor vamale aferente importurilor ulterioare de orice inputuri sau bunuri, inclusiv de mijloace de producție.

| (88) | Certificatul privind dreptul la credite este emis din portul din care au fost efectuate exporturile după realizarea acestora sau expedierea bunurilor. Dacă solicitantul pune la dispoziția autorităților copii ale tuturor documentelor relevante referitoare la export (de exemplu, ordine de export, facturi, avize de expediere, certificate bancare), GOI nu mai poate interveni în sensul acordării de credite pentru taxe. |
| --- | --- |

(88)

Certificatul privind dreptul la credite este emis din portul din care au fost efectuate exporturile după realizarea acestora sau expedierea bunurilor. Dacă solicitantul pune la dispoziția autorităților copii ale tuturor documentelor relevante referitoare la export (de exemplu, ordine de export, facturi, avize de expediere, certificate bancare), GOI nu mai poate interveni în sensul acordării de credite pentru taxe.

3.5.4.   Concluzie privind FMS

| (89) | FMS acordă subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Un credit pentru taxe FMS este o contribuție financiară din partea GOI, deoarece creditul va fi utilizat în cele din urmă pentru compensarea taxelor la import, diminuând astfel veniturile fiscale care ar fi obținute în mod normal de GOI. În plus, creditul pentru taxe FMS conferă un avantaj exportatorului, deoarece îi îmbunătățește lichiditățile. |
| --- | --- |

(89)

FMS acordă subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Un credit pentru taxe FMS este o contribuție financiară din partea GOI, deoarece creditul va fi utilizat în cele din urmă pentru compensarea taxelor la import, diminuând astfel veniturile fiscale care ar fi obținute în mod normal de GOI. În plus, creditul pentru taxe FMS conferă un avantaj exportatorului, deoarece îi îmbunătățește lichiditățile.

| (90) | În plus, FMS este condiționat prin lege de rezultatele obținute la export și, prin urmare, se consideră că este specific și că poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(90)

În plus, FMS este condiționat prin lege de rezultatele obținute la export și, prin urmare, se consideră că este specific și că poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.

| (91) | Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de drawback al taxelor sau de drawback pentru inputuri de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. El nu respectă normele stricte prevăzute în anexa I punctul (i), în anexa II (definiția și normele privind sistemele drawback) și în anexa III (definiția și normele privind sistemul de drawback pentru inputurile de substituire) din regulamentul de bază. Exportatorul nu are obligația de a consuma efectiv bunurile importate cu scutire de taxe în procesul de producție, iar valoarea creditelor nu se calculează în funcție de inputurile utilizate efectiv. Nu există un sistem sau o procedură care să confirme care dintre inputuri sunt consumate în procesul de fabricare a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată în exces a taxelor de import în sensul anexei I punctul (i) și al anexelor II și III la regulamentul de bază. Un exportator este eligibil pentru FMS indiferent dacă importă sau nu inputuri. Pentru a beneficia de avantaj, este suficient ca un exportator să exporte bunuri, fără să fie necesar să demonstreze că a importat vreun input. Astfel, chiar și exportatorii care își procură toate inputurile de pe piața internă și nu importă bunuri care pot fi folosite ca inputuri pot beneficia de FMS. În plus, un exportator poate utiliza creditele pentru taxe FMS pentru a importa mijloace de producție, deși acestea nu sunt acoperite de sistemele autorizate de drawback al taxelor, după cum se stipulează în anexa I punctul (i) la regulamentul de bază, întrucât acestea nu sunt consumate la fabricarea produselor exportate. |
| --- | --- |

(91)

Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de drawback al taxelor sau de drawback pentru inputuri de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. El nu respectă normele stricte prevăzute în anexa I punctul (i), în anexa II (definiția și normele privind sistemele drawback) și în anexa III (definiția și normele privind sistemul de drawback pentru inputurile de substituire) din regulamentul de bază. Exportatorul nu are obligația de a consuma efectiv bunurile importate cu scutire de taxe în procesul de producție, iar valoarea creditelor nu se calculează în funcție de inputurile utilizate efectiv. Nu există un sistem sau o procedură care să confirme care dintre inputuri sunt consumate în procesul de fabricare a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată în exces a taxelor de import în sensul anexei I punctul (i) și al anexelor II și III la regulamentul de bază. Un exportator este eligibil pentru FMS indiferent dacă importă sau nu inputuri. Pentru a beneficia de avantaj, este suficient ca un exportator să exporte bunuri, fără să fie necesar să demonstreze că a importat vreun input. Astfel, chiar și exportatorii care își procură toate inputurile de pe piața internă și nu importă bunuri care pot fi folosite ca inputuri pot beneficia de FMS. În plus, un exportator poate utiliza creditele pentru taxe FMS pentru a importa mijloace de producție, deși acestea nu sunt acoperite de sistemele autorizate de drawback al taxelor, după cum se stipulează în anexa I punctul (i) la regulamentul de bază, întrucât acestea nu sunt consumate la fabricarea produselor exportate.

3.5.5.   Calculul valorii subvenției

| (92) | Valoarea subvenției care poate face obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculată pe baza avantajului conferit beneficiarului, astfel cum a fost constatat în perioada anchetei de reexaminare și înscris de către solicitant ca profituri în conturile comerciale în momentul tranzacției de export. În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției (numărător) a fost alocată pe baza cifrei de afaceri totale realizate la export pentru produsul în cauză pe perioada anchetei de reexaminare ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export, și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(92)

Valoarea subvenției care poate face obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculată pe baza avantajului conferit beneficiarului, astfel cum a fost constatat în perioada anchetei de reexaminare și înscris de către solicitant ca profituri în conturile comerciale în momentul tranzacției de export. În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției (numărător) a fost alocată pe baza cifrei de afaceri totale realizate la export pentru produsul în cauză pe perioada anchetei de reexaminare ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export, și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

| (93) | Pe baza celor menționate mai sus, Comisia a stabilit că ratele subvenției în temeiul acestui sistem în cursul perioadei anchetei de reexaminare s-au ridicat la 0,41 % pentru Dhunseri și la 1,16 % pentru Reliance. |
| --- | --- |

(93)

Pe baza celor menționate mai sus, Comisia a stabilit că ratele subvenției în temeiul acestui sistem în cursul perioadei anchetei de reexaminare s-au ridicat la 0,41 % pentru Dhunseri și la 1,16 % pentru Reliance.

3.5.6.   Retragerea și înlocuirea sistemului FMS

| (94) | La 1 aprilie 2015, guvernul Indiei a publicat noul document FTP pentru perioada 2015-2020. În noul FTP, sistemul FMS, împreună cu alte patru sisteme, sunt înlocuite cu sistemul de stimulare a exportului de mărfuri (MEIS – Merchandise Export Incentive Scheme). MEIS nu se aplică exporturilor de produs în cauză, întrucât PET nu figurează pe lista de produse notificate. În conformitate cu articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, nu ar trebui să se impună nicio măsură cu privire la această schemă de subvenționare. |
| --- | --- |

(94)

La 1 aprilie 2015, guvernul Indiei a publicat noul document FTP pentru perioada 2015-2020. În noul FTP, sistemul FMS, împreună cu alte patru sisteme, sunt înlocuite cu sistemul de stimulare a exportului de mărfuri (MEIS – Merchandise Export Incentive Scheme). MEIS nu se aplică exporturilor de produs în cauză, întrucât PET nu figurează pe lista de produse notificate. În conformitate cu articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, nu ar trebui să se impună nicio măsură cu privire la această schemă de subvenționare.

3.6.   Sistemul „produs-țintă” (FPS)

| (95) | Comisia a stabilit că solicitanții au utilizat FPS în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(95)

Comisia a stabilit că solicitanții au utilizat FPS în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

3.6.1.   Temei juridic

| (96) | Descrierea detaliată a acestui sistem este prevăzută la punctele 3.15-3.17 din FTP 09-14 și în capitolele 3.9-3.11 din HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(96)

Descrierea detaliată a acestui sistem este prevăzută la punctele 3.15-3.17 din FTP 09-14 și în capitolele 3.9-3.11 din HOP I 09-14.

3.6.2.   Eligibilitate

| (97) | În conformitate cu punctul 3.15.2 din FTP 09-14, exportatorii de produse notificate în apendicele 37D la HOP I 09-14 sunt eligibili în cadrul acestui sistem. |
| --- | --- |

(97)

În conformitate cu punctul 3.15.2 din FTP 09-14, exportatorii de produse notificate în apendicele 37D la HOP I 09-14 sunt eligibili în cadrul acestui sistem.

3.6.3.   Aplicare practică

| (98) | Un exportator de produse incluse în lista din apendicele 37D la HOP I 09-14 poate solicita să beneficieze de credite pentru taxe în temeiul sistemului „produs-țintă” (FPS) echivalente cu 2 % sau cu 5 % din valoarea FOB a exporturilor. Produsul în cauză este inclus în tabelul 1 din apendicele 37D și dă dreptul la un credit pentru taxe de 2 %. |
| --- | --- |

(98)

Un exportator de produse incluse în lista din apendicele 37D la HOP I 09-14 poate solicita să beneficieze de credite pentru taxe în temeiul sistemului „produs-țintă” (FPS) echivalente cu 2 % sau cu 5 % din valoarea FOB a exporturilor. Produsul în cauză este inclus în tabelul 1 din apendicele 37D și dă dreptul la un credit pentru taxe de 2 %.

| (99) | FPS este un sistem post-export, adică o societate trebuie să exporte pentru a putea beneficia de avantajele acordate în cadrul acestui sistem. Prin urmare, societatea depune o cerere online către autoritatea competentă, însoțită de copii ale ordinului de export și ale facturii, de chitanța eliberată de bancă în care se indică plata taxelor pentru procesarea cererii, de o copie a avizului de expediere și de un certificat eliberat de bancă prin care se atestă încasarea plății sau de un certificat de remitere de investiții străine, în cazul negocierii directe a documentelor. În cazurile în care exemplarul original al avizului de expediere și/sau ale certificatelor de realizare bancară au fost prezentate pentru a solicita beneficii în cadrul oricărui alt sistem, societatea poate trimite copii certificate de ea însăși, menționând autoritatea competentă căreia i-au fost trimise documentele originale. Cererea online pentru credite FPS poate acoperi un număr maxim de până la 50 de avize de expediere. |
| --- | --- |

(99)

FPS este un sistem post-export, adică o societate trebuie să exporte pentru a putea beneficia de avantajele acordate în cadrul acestui sistem. Prin urmare, societatea depune o cerere online către autoritatea competentă, însoțită de copii ale ordinului de export și ale facturii, de chitanța eliberată de bancă în care se indică plata taxelor pentru procesarea cererii, de o copie a avizului de expediere și de un certificat eliberat de bancă prin care se atestă încasarea plății sau de un certificat de remitere de investiții străine, în cazul negocierii directe a documentelor. În cazurile în care exemplarul original al avizului de expediere și/sau ale certificatelor de realizare bancară au fost prezentate pentru a solicita beneficii în cadrul oricărui alt sistem, societatea poate trimite copii certificate de ea însăși, menționând autoritatea competentă căreia i-au fost trimise documentele originale. Cererea online pentru credite FPS poate acoperi un număr maxim de până la 50 de avize de expediere.

| (100) | Comisia a constatat că, în conformitate cu standardele indiene de contabilitate, creditele FPS pot fi înscrise ca profituri în conturile comerciale, pe baza principiilor contabilității de angajamente, odată ce obligația de export a fost îndeplinită. Astfel de credite pot fi utilizate pentru achitarea taxelor vamale datorate la orice import ulterior de mărfuri, cu excepția mijloacelor de producție și a mărfurilor supuse unor restricții la import. Bunurile importate utilizând astfel de credite pot fi vândute pe piața internă (fiind supuse unei taxe pe vânzări) sau utilizate în alt fel. Creditele FPS sunt transferabile fără restricții și au o valabilitate de 24 luni de la data emiterii. |
| --- | --- |

(100)

Comisia a constatat că, în conformitate cu standardele indiene de contabilitate, creditele FPS pot fi înscrise ca profituri în conturile comerciale, pe baza principiilor contabilității de angajamente, odată ce obligația de export a fost îndeplinită. Astfel de credite pot fi utilizate pentru achitarea taxelor vamale datorate la orice import ulterior de mărfuri, cu excepția mijloacelor de producție și a mărfurilor supuse unor restricții la import. Bunurile importate utilizând astfel de credite pot fi vândute pe piața internă (fiind supuse unei taxe pe vânzări) sau utilizate în alt fel. Creditele FPS sunt transferabile fără restricții și au o valabilitate de 24 luni de la data emiterii.

3.6.4.   Concluzie privind FPS

| (101) | FPS acordă subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Un credit FPS constituie o contribuție financiară din partea GOI, deoarece creditul va fi utilizat în cele din urmă pentru compensarea taxelor de import, diminuându-se astfel veniturile din taxe ale GOI, care în mod normal ar trebui să fie percepute. În plus, creditul FPS conferă un avantaj exportatorului, deoarece îi îmbunătățește lichiditățile. |
| --- | --- |

(101)

FPS acordă subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Un credit FPS constituie o contribuție financiară din partea GOI, deoarece creditul va fi utilizat în cele din urmă pentru compensarea taxelor de import, diminuându-se astfel veniturile din taxe ale GOI, care în mod normal ar trebui să fie percepute. În plus, creditul FPS conferă un avantaj exportatorului, deoarece îi îmbunătățește lichiditățile.

| (102) | În afară de aceasta, FPS este condiționat prin lege de rezultatele obținute la export și, prin urmare, este considerat specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(102)

În afară de aceasta, FPS este condiționat prin lege de rezultatele obținute la export și, prin urmare, este considerat specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.

| (103) | Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, deoarece nu este conform cu regulile stabilite în anexa I punctul (i), în anexa II (definiția și normele referitoare la drawback) și în anexa III (definiția și normele referitoare la drawback pentru inputurile de substituire) la regulamentul de bază. În special, exportatorul nu are obligația de a consuma efectiv mărfurile importate cu scutire de taxe în procesul de producție, iar valoarea creditelor nu se calculează în funcție de cantitatea reală de inputuri utilizate. În afară de aceasta, nu există niciun sistem sau procedură care să verifice ce inputuri sunt consumate în procesul de fabricare a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată excesivă a taxelor la import în sensul anexei I punctul (i) și al anexelor II și III la regulamentul de bază. În fine, un exportator este eligibil pentru a beneficia de FPS indiferent dacă importă sau nu inputuri. Pentru a beneficia de avantaj, este suficient ca un exportator să exporte bunuri, fără să fie necesar să demonstreze că a importat vreun input. În consecință, chiar și exportatorii care își procură toate inputurile pe piața locală și care nu importă niciunul dintre bunurile care pot fi utilizate ca inputuri sunt îndreptățiți să beneficieze de FPS. |
| --- | --- |

(103)

Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, deoarece nu este conform cu regulile stabilite în anexa I punctul (i), în anexa II (definiția și normele referitoare la drawback) și în anexa III (definiția și normele referitoare la drawback pentru inputurile de substituire) la regulamentul de bază. În special, exportatorul nu are obligația de a consuma efectiv mărfurile importate cu scutire de taxe în procesul de producție, iar valoarea creditelor nu se calculează în funcție de cantitatea reală de inputuri utilizate. În afară de aceasta, nu există niciun sistem sau procedură care să verifice ce inputuri sunt consumate în procesul de fabricare a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată excesivă a taxelor la import în sensul anexei I punctul (i) și al anexelor II și III la regulamentul de bază. În fine, un exportator este eligibil pentru a beneficia de FPS indiferent dacă importă sau nu inputuri. Pentru a beneficia de avantaj, este suficient ca un exportator să exporte bunuri, fără să fie necesar să demonstreze că a importat vreun input. În consecință, chiar și exportatorii care își procură toate inputurile pe piața locală și care nu importă niciunul dintre bunurile care pot fi utilizate ca inputuri sunt îndreptățiți să beneficieze de FPS.

3.6.5.   Calculul valorii subvenției

| (104) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 5 din regulamentul de bază, Comisia a calculat valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii în funcție de avantajul conferit beneficiarului, constatat pe perioada anchetei de reexaminare. În acest sens, Comisia a stabilit că avantajul este conferit beneficiarului în momentul efectuării unei tranzacții la export în temeiul acestui sistem. În momentul respectiv, GOI renunță la perceperea taxelor vamale, ceea ce constituie o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Odată ce autoritățile vamale eliberează un aviz de expediere care precizează, printre altele, valoarea creditului FPS care trebuie acordat pentru tranzacția la export respectivă, GOI nu mai poate interveni în sensul acordării sau neacordării subvenției. Ținând seama de cele prezentate mai sus, Comisia consideră adecvat ca avantajul conferit în temeiul FPS să fie calculat adunând sumele creditelor obținute pentru tranzacțiile la export realizate în cadrul acestui sistem în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(104)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 5 din regulamentul de bază, Comisia a calculat valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii în funcție de avantajul conferit beneficiarului, constatat pe perioada anchetei de reexaminare. În acest sens, Comisia a stabilit că avantajul este conferit beneficiarului în momentul efectuării unei tranzacții la export în temeiul acestui sistem. În momentul respectiv, GOI renunță la perceperea taxelor vamale, ceea ce constituie o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Odată ce autoritățile vamale eliberează un aviz de expediere care precizează, printre altele, valoarea creditului FPS care trebuie acordat pentru tranzacția la export respectivă, GOI nu mai poate interveni în sensul acordării sau neacordării subvenției. Ținând seama de cele prezentate mai sus, Comisia consideră adecvat ca avantajul conferit în temeiul FPS să fie calculat adunând sumele creditelor obținute pentru tranzacțiile la export realizate în cadrul acestui sistem în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

| (105) | Pe baza celor menționate mai sus, Comisia a stabilit că ratele subvenției în temeiul acestui sistem în cursul perioadei anchetei de reexaminare s-au ridicat la 1,66 % pentru Dhunseri și la 1,27 % pentru Reliance. |
| --- | --- |

(105)

Pe baza celor menționate mai sus, Comisia a stabilit că ratele subvenției în temeiul acestui sistem în cursul perioadei anchetei de reexaminare s-au ridicat la 1,66 % pentru Dhunseri și la 1,27 % pentru Reliance.

3.6.6.   Retragerea și înlocuirea sistemului FPS

| (106) | La 1 aprilie 2015, guvernul Indiei a publicat noul document FTP pentru perioada 2015-2020. În noul FTP, sistemul FPS, împreună cu alte patru sisteme, sunt înlocuite cu sistemul de stimulare a exportului de mărfuri (MEIS – Merchandise Export Incentive Scheme). MEIS nu se aplică exporturilor de produs în cauză, întrucât PET nu figurează pe lista de produse notificate. În conformitate cu articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, nu ar trebui să se impună nicio măsură cu privire la această schemă de subvenționare. |
| --- | --- |

(106)

La 1 aprilie 2015, guvernul Indiei a publicat noul document FTP pentru perioada 2015-2020. În noul FTP, sistemul FPS, împreună cu alte patru sisteme, sunt înlocuite cu sistemul de stimulare a exportului de mărfuri (MEIS – Merchandise Export Incentive Scheme). MEIS nu se aplică exporturilor de produs în cauză, întrucât PET nu figurează pe lista de produse notificate. În conformitate cu articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, nu ar trebui să se impună nicio măsură cu privire la această schemă de subvenționare.

3.7.   Sistemul de stimulare a exporturilor adiționale (IEIS – Incremental Exports Incentivisation Scheme)

| (107) | Comisia a stabilit că societatea Dhunseri a utilizat IEIS în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(107)

Comisia a stabilit că societatea Dhunseri a utilizat IEIS în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

3.7.1.   Temei juridic

| (108) | Descrierea detaliată a IEIS este cuprinsă în capitolul 3 punctul 3.14.4 din FTP și capitolul 3 punctul 3.8.3 din HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(108)

Descrierea detaliată a IEIS este cuprinsă în capitolul 3 punctul 3.14.4 din FTP și capitolul 3 punctul 3.8.3 din HOP I 09-14.

3.7.2.   Eligibilitate

| (109) | Sistemul este disponibil pentru exportatorii care au exportat în cursul exercițiilor fiscale 2011-2012 și 2012-2013. |
| --- | --- |

(109)

Sistemul este disponibil pentru exportatorii care au exportat în cursul exercițiilor fiscale 2011-2012 și 2012-2013.

3.7.3.   Aplicare practică

| (110) | Obiectivul sistemului este de a stimula exporturile adiționale. Acest sistem este specific regiunii și se referă la exporturile către SUA, Europa și Asia, precum și către 53 de țări din America Latină și din Africa. |
| --- | --- |

(110)

Obiectivul sistemului este de a stimula exporturile adiționale. Acest sistem este specific regiunii și se referă la exporturile către SUA, Europa și Asia, precum și către 53 de țări din America Latină și din Africa.

| (111) | Un exportator ar putea beneficia de credit pentru taxe de 2 % din creșterea progresivă în cursul unui exercițiu financiar față de exercițiul financiar anterior în ceea ce privește valoarea FOB a exporturilor. Exportatorul trebuie să transmită cererea prin care solicită acordarea avantajului la sfârșitul exercițiului financiar în cauză. Cuantumul avantajului este calculat pe baza cifrei de afaceri totale realizate la export de către exportator. Creditele pentru taxe calculate și acordate pe această bază sunt liber transferabile. Ele pot servi, de asemenea, pentru aprovizionarea pe piața internă și pentru plata impozitului pe servicii. |
| --- | --- |

(111)

Un exportator ar putea beneficia de credit pentru taxe de 2 % din creșterea progresivă în cursul unui exercițiu financiar față de exercițiul financiar anterior în ceea ce privește valoarea FOB a exporturilor. Exportatorul trebuie să transmită cererea prin care solicită acordarea avantajului la sfârșitul exercițiului financiar în cauză. Cuantumul avantajului este calculat pe baza cifrei de afaceri totale realizate la export de către exportator. Creditele pentru taxe calculate și acordate pe această bază sunt liber transferabile. Ele pot servi, de asemenea, pentru aprovizionarea pe piața internă și pentru plata impozitului pe servicii.

3.7.4.   Concluzie privind IEIS

| (112) | IEIS acordă subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Un credit IEIS constituie o contribuție financiară din partea GOI, deoarece creditul va fi utilizat în cele din urmă pentru compensarea taxelor de import, diminuându-se astfel veniturile din taxe ale GOI, care în mod normal ar trebui să fie percepute. În plus, creditul IEIS conferă un avantaj exportatorului, deoarece îmbunătățește lichiditățile acestuia. |
| --- | --- |

(112)

IEIS acordă subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Un credit IEIS constituie o contribuție financiară din partea GOI, deoarece creditul va fi utilizat în cele din urmă pentru compensarea taxelor de import, diminuându-se astfel veniturile din taxe ale GOI, care în mod normal ar trebui să fie percepute. În plus, creditul IEIS conferă un avantaj exportatorului, deoarece îmbunătățește lichiditățile acestuia.

| (113) | Mai mult, IEIS este condiționat prin lege de rezultatele obținute la export și, prin urmare, este considerat specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(113)

Mai mult, IEIS este condiționat prin lege de rezultatele obținute la export și, prin urmare, este considerat specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază.

| (114) | Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, deoarece nu este conform cu regulile stabilite în anexa I punctul (i), în anexa II (definiția și normele referitoare la drawback) și în anexa III (definiția și normele referitoare la drawback pentru inputurile de substituire) la regulamentul de bază. În special, exportatorul nu are obligația de a consuma efectiv mărfurile importate cu scutire de taxe în procesul de producție, iar valoarea creditelor nu se calculează în funcție de cantitatea reală de inputuri utilizate. În afară de aceasta, nu există niciun sistem sau procedură care să verifice ce inputuri sunt consumate în procesul de fabricare a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată excesivă a taxelor la import în sensul anexei I punctul (i) și al anexelor II și III la regulamentul de bază. În fine, un exportator este eligibil pentru a beneficia de IEIS indiferent dacă importă sau nu inputuri. Pentru a beneficia de avantaj, este suficient ca un exportator să exporte bunuri, fără să demonstreze că a importat vreun input. În consecință, chiar și exportatorii care își procură toate inputurile pe piața locală și care nu importă niciunul dintre bunurile care pot fi utilizate ca inputuri sunt îndreptățiți să beneficieze de IEIS. |
| --- | --- |

(114)

Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, deoarece nu este conform cu regulile stabilite în anexa I punctul (i), în anexa II (definiția și normele referitoare la drawback) și în anexa III (definiția și normele referitoare la drawback pentru inputurile de substituire) la regulamentul de bază. În special, exportatorul nu are obligația de a consuma efectiv mărfurile importate cu scutire de taxe în procesul de producție, iar valoarea creditelor nu se calculează în funcție de cantitatea reală de inputuri utilizate. În afară de aceasta, nu există niciun sistem sau procedură care să verifice ce inputuri sunt consumate în procesul de fabricare a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată excesivă a taxelor la import în sensul anexei I punctul (i) și al anexelor II și III la regulamentul de bază. În fine, un exportator este eligibil pentru a beneficia de IEIS indiferent dacă importă sau nu inputuri. Pentru a beneficia de avantaj, este suficient ca un exportator să exporte bunuri, fără să demonstreze că a importat vreun input. În consecință, chiar și exportatorii care își procură toate inputurile pe piața locală și care nu importă niciunul dintre bunurile care pot fi utilizate ca inputuri sunt îndreptățiți să beneficieze de IEIS.

3.7.5.   Calculul valorii subvenției

| (115) | Comisia a calculat valoarea subvenției care ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii în funcție de avantajul conferit beneficiarului, constatat în cursul perioadei anchetei de reexaminare. În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, Comisia a acordat suma corespunzătoare acestei subvenții (numărător) pe baza cifrei de afaceri totale realizate la export pentru produsul în cauză pe perioada anchetei de reexaminare ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export, și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(115)

Comisia a calculat valoarea subvenției care ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii în funcție de avantajul conferit beneficiarului, constatat în cursul perioadei anchetei de reexaminare. În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, Comisia a acordat suma corespunzătoare acestei subvenții (numărător) pe baza cifrei de afaceri totale realizate la export pentru produsul în cauză pe perioada anchetei de reexaminare ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export, și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

| (116) | Pe baza celor menționate mai sus, Comisia a stabilit că rata subvenției în temeiul acestui sistem în cursul perioadei anchetei de reexaminare s-a ridicat la 0,74 % pentru Dhunseri. |
| --- | --- |

(116)

Pe baza celor menționate mai sus, Comisia a stabilit că rata subvenției în temeiul acestui sistem în cursul perioadei anchetei de reexaminare s-a ridicat la 0,74 % pentru Dhunseri.

3.7.6.   Observații privind comunicarea constatărilor definitive

| (117) | În observațiile sale privind comunicarea constatărilor definitive, societatea Dhunseri a susținut că sistemul a expirat și nu a fost reintrodus în noul FTP pentru perioada 2015-2020. |
| --- | --- |

(117)

În observațiile sale privind comunicarea constatărilor definitive, societatea Dhunseri a susținut că sistemul a expirat și nu a fost reintrodus în noul FTP pentru perioada 2015-2020.

| (118) | Comisia a confirmat că sistemul nu a fost reintrodus în noul FTP și că, în conformitate cu articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, nu ar trebui să fie impusă nicio măsură în ceea ce privește IEIS. Comisia a modificat în consecință rata globală a subvenției aplicabilă societății Dhunseri. |
| --- | --- |

(118)

Comisia a confirmat că sistemul nu a fost reintrodus în noul FTP și că, în conformitate cu articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, nu ar trebui să fie impusă nicio măsură în ceea ce privește IEIS. Comisia a modificat în consecință rata globală a subvenției aplicabilă societății Dhunseri.

3.8.   Stimulente fiscale în materie de impozit pe venit pentru cercetare și dezvoltare (ITIRAD – Income Tax Incentive for Research and Development)

| (119) | Comisia a stabilit că societatea Reliance a utilizat ITIRAD în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(119)

Comisia a stabilit că societatea Reliance a utilizat ITIRAD în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

3.8.1.   Temei juridic

| (120) | Descrierea detaliată a ITIRAD este cuprinsă în secțiunea 35(2AB) din Legea privind impozitul pe venit (ITA – Income Tax Act). |
| --- | --- |

(120)

Descrierea detaliată a ITIRAD este cuprinsă în secțiunea 35(2AB) din Legea privind impozitul pe venit (ITA – Income Tax Act).

3.8.2.   Eligibilitate

| (121) | Societățile din sectorul biotehnologiei sau cele a căror activitate constă în fabricarea sau în obținerea oricăror articole sau obiecte, care nu sunt articole sau obiecte specificate în anexa a unsprezecea la legea respectivă, sunt eligibile pentru obținerea de avantaje în cadrul acestui sistem. Sistemul vizează societăți implicate în producția de PET. |
| --- | --- |

(121)

Societățile din sectorul biotehnologiei sau cele a căror activitate constă în fabricarea sau în obținerea oricăror articole sau obiecte, care nu sunt articole sau obiecte specificate în anexa a unsprezecea la legea respectivă, sunt eligibile pentru obținerea de avantaje în cadrul acestui sistem. Sistemul vizează societăți implicate în producția de PET.

3.8.3.   Aplicare practică

| (122) | Pentru orice cheltuieli (altele decât costul achiziționării de terenuri sau clădiri) privind instalațiile interne de cercetare și dezvoltare, aprobate de Ministerul Cercetării Științifice și Tehnice din India, se poate deduce o sumă echivalentă cu 200 % din costurile suportate de facto în sensul stabilirii impozitului pe venituri. |
| --- | --- |

(122)

Pentru orice cheltuieli (altele decât costul achiziționării de terenuri sau clădiri) privind instalațiile interne de cercetare și dezvoltare, aprobate de Ministerul Cercetării Științifice și Tehnice din India, se poate deduce o sumă echivalentă cu 200 % din costurile suportate de facto în sensul stabilirii impozitului pe venituri.

3.8.4.   Concluzie privind ITIRAD

| (123) | Sistemul acordă subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Deducerea fiscală în temeiul secțiunii 35(2AB) din ITA constituie o contribuție financiară din partea GOI, deoarece se renunță la venituri fiscale care ar fi obținute în mod normal de către GOI. În plus, reducerea impozitului pe venit conferă un avantaj societății, deoarece îi îmbunătățește lichiditățile. |
| --- | --- |

(123)

Sistemul acordă subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Deducerea fiscală în temeiul secțiunii 35(2AB) din ITA constituie o contribuție financiară din partea GOI, deoarece se renunță la venituri fiscale care ar fi obținute în mod normal de către GOI. În plus, reducerea impozitului pe venit conferă un avantaj societății, deoarece îi îmbunătățește lichiditățile.

| (124) | Formularea din secțiunea 35(2AB) din ITA dovedește că ITIRAD este specific de jure în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază și că poate face, prin urmare, obiectul unor măsuri compensatorii. Eligibilitatea pentru acest sistem nu este condiționată de criterii obiective și neutre în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază. Avantajele obținute în temeiul acestui sistem sunt disponibile doar pentru anumite industrii, întrucât GOI nu a pus acest sistem la dispoziția tuturor sectoarelor. Această restricție face ca prezentul sistem să fie specific, întrucât categoria „grup de industrii”, menționată la articolul 4 alineatul (2) din regulamentul de bază, descrie restricțiile pentru anumite sectoare. Restricțiile nu sunt nici de natură economică, nici de aplicare orizontală, așa cum este restricția privind numărul salariaților sau mărimea întreprinderii. |
| --- | --- |

(124)

Formularea din secțiunea 35(2AB) din ITA dovedește că ITIRAD este specific de jure în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază și că poate face, prin urmare, obiectul unor măsuri compensatorii. Eligibilitatea pentru acest sistem nu este condiționată de criterii obiective și neutre în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază. Avantajele obținute în temeiul acestui sistem sunt disponibile doar pentru anumite industrii, întrucât GOI nu a pus acest sistem la dispoziția tuturor sectoarelor. Această restricție face ca prezentul sistem să fie specific, întrucât categoria „grup de industrii”, menționată la articolul 4 alineatul (2) din regulamentul de bază, descrie restricțiile pentru anumite sectoare. Restricțiile nu sunt nici de natură economică, nici de aplicare orizontală, așa cum este restricția privind numărul salariaților sau mărimea întreprinderii.

3.8.5.   Calculul valorii subvenției

| (125) | Comisia a calculat valoarea subvenției pe baza diferenței de impozit pe venit exigibil pentru perioada anchetei de reexaminare, în funcție de aplicarea sau neaplicarea dispozițiilor secțiunii 35(2AB) din ITA. Subvenția se referă la toate vânzările, pe piața internă și la export, ale produsului în cauză. Prin urmare, valoarea subvenției (numărător) a fost alocată în funcție de cifra de afaceri a societății legate de produsul în cauză în perioada anchetei de reexaminare ca un numitor adecvat, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(125)

Comisia a calculat valoarea subvenției pe baza diferenței de impozit pe venit exigibil pentru perioada anchetei de reexaminare, în funcție de aplicarea sau neaplicarea dispozițiilor secțiunii 35(2AB) din ITA. Subvenția se referă la toate vânzările, pe piața internă și la export, ale produsului în cauză. Prin urmare, valoarea subvenției (numărător) a fost alocată în funcție de cifra de afaceri a societății legate de produsul în cauză în perioada anchetei de reexaminare ca un numitor adecvat, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază.

| (126) | Pe baza celor menționate mai sus, Comisia a stabilit că rata subvenției în temeiul acestui sistem în cursul perioadei anchetei de reexaminare s-a ridicat la 0,04 % pentru Reliance. |
| --- | --- |

(126)

Pe baza celor menționate mai sus, Comisia a stabilit că rata subvenției în temeiul acestui sistem în cursul perioadei anchetei de reexaminare s-a ridicat la 0,04 % pentru Reliance.

3.8.6.   Observații privind comunicarea constatărilor definitive

| (127) | În observațiile sale privind comunicarea constatărilor definitive, societatea Reliance a afirmat că, deși menționase că ITIRAD se referă la toate vânzările produsului în cauză, Comisia nu a utilizat în calitate de numitor pentru calcularea ratei subvenției pentru acest sistem decât vânzările la export ale produsului în cauză. |
| --- | --- |

(127)

În observațiile sale privind comunicarea constatărilor definitive, societatea Reliance a afirmat că, deși menționase că ITIRAD se referă la toate vânzările produsului în cauză, Comisia nu a utilizat în calitate de numitor pentru calcularea ratei subvenției pentru acest sistem decât vânzările la export ale produsului în cauză.

| (128) | După analizarea acestei observații, Comisia a recalculat în consecință rata subvenției. Astfel, Comisia a stabilit că rata subvenției în temeiul acestui sistem în cursul perioadei anchetei de reexaminare s-a ridicat la 0,01 % pentru Reliance. |
| --- | --- |

(128)

După analizarea acestei observații, Comisia a recalculat în consecință rata subvenției. Astfel, Comisia a stabilit că rata subvenției în temeiul acestui sistem în cursul perioadei anchetei de reexaminare s-a ridicat la 0,01 % pentru Reliance.

3.9.   Sistemul de stimulente din Bengalul de Vest 1999 (WBIS 1999)

| (129) | Comisia a stabilit că societatea Dhunseri a utilizat WBIS 1999 în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(129)

Comisia a stabilit că societatea Dhunseri a utilizat WBIS 1999 în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

3.9.1.   Temei juridic

| (130) | Descrierea detaliată a acestui sistem, astfel cum este aplicat de guvernul statului Bengalul de Vest (GOWB – Government of West Bengal), este inclusă în notificarea nr. 580-CI/H din 22 iunie 1999 a departamentului comerțului și industriei din cadrul GOWB. |
| --- | --- |

(130)

Descrierea detaliată a acestui sistem, astfel cum este aplicat de guvernul statului Bengalul de Vest (GOWB – Government of West Bengal), este inclusă în notificarea nr. 580-CI/H din 22 iunie 1999 a departamentului comerțului și industriei din cadrul GOWB.

3.9.2.   Eligibilitate

| (131) | Societățile care creează o nouă unitate industrială sau care efectuează o extindere la scară largă a unei unități industriale existente în regiuni mai puțin dezvoltate sunt eligibile pentru a beneficia de avantajele acordate în temeiul acestui sistem. Există însă o listă exhaustivă de industrii ineligibile (listă negativă de industrii) care împiedică societățile din anumite sectoare de activitate să beneficieze de aceste stimulente. |
| --- | --- |

(131)

Societățile care creează o nouă unitate industrială sau care efectuează o extindere la scară largă a unei unități industriale existente în regiuni mai puțin dezvoltate sunt eligibile pentru a beneficia de avantajele acordate în temeiul acestui sistem. Există însă o listă exhaustivă de industrii ineligibile (listă negativă de industrii) care împiedică societățile din anumite sectoare de activitate să beneficieze de aceste stimulente.

3.9.3.   Aplicare practică

| (132) | Statul Bengalul de Vest acordă întreprinderilor industriale eligibile stimulente sub forma anumitor avantaje, inclusiv scutirea de taxa pe vânzări percepută la nivel central (CST) și o remitere a taxei centrale pe valoarea adăugată (CENVAT) pentru vânzările de produse finite, pentru a încuraja dezvoltarea industrială a regiunilor mai puțin dezvoltate din punct de vedere economic din acest stat. |
| --- | --- |

(132)

Statul Bengalul de Vest acordă întreprinderilor industriale eligibile stimulente sub forma anumitor avantaje, inclusiv scutirea de taxa pe vânzări percepută la nivel central (CST) și o remitere a taxei centrale pe valoarea adăugată (CENVAT) pentru vânzările de produse finite, pentru a încuraja dezvoltarea industrială a regiunilor mai puțin dezvoltate din punct de vedere economic din acest stat.

| (133) | În cadrul acestui sistem, societățile trebuie să investească în regiuni mai puțin dezvoltate. Aceste regiuni, care corespund anumitor unități teritoriale din Bengalul de Vest, sunt clasificate în categorii diferite în funcție de nivelul lor de dezvoltare economică, existând, totodată, regiuni dezvoltate care sunt excluse de la aplicarea sistemelor de stimulente. Principalele criterii pentru stabilirea valorii stimulentelor sunt dimensiunea investiției și zona în care întreprinderea este sau va fi situată. |
| --- | --- |

(133)

În cadrul acestui sistem, societățile trebuie să investească în regiuni mai puțin dezvoltate. Aceste regiuni, care corespund anumitor unități teritoriale din Bengalul de Vest, sunt clasificate în categorii diferite în funcție de nivelul lor de dezvoltare economică, existând, totodată, regiuni dezvoltate care sunt excluse de la aplicarea sistemelor de stimulente. Principalele criterii pentru stabilirea valorii stimulentelor sunt dimensiunea investiției și zona în care întreprinderea este sau va fi situată.

3.9.4.   Concluzie privind WBIS 1999

| (134) | Acest sistem acordă subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Sistemul constituie o contribuție financiară a GOWB, dat fiind că stimulentele acordate, în cazul de față scutiri de la CST și remiterea CENVAT pentru vânzările de produse finite, diminuează veniturile fiscale care ar fi obținute în mod normal. De asemenea, aceste stimulente oferă un avantaj întreprinderii, deoarece neachitarea taxei în mod normal exigibile îi îmbunătățește situația financiară. |
| --- | --- |

(134)

Acest sistem acordă subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Sistemul constituie o contribuție financiară a GOWB, dat fiind că stimulentele acordate, în cazul de față scutiri de la CST și remiterea CENVAT pentru vânzările de produse finite, diminuează veniturile fiscale care ar fi obținute în mod normal. De asemenea, aceste stimulente oferă un avantaj întreprinderii, deoarece neachitarea taxei în mod normal exigibile îi îmbunătățește situația financiară.

| (135) | Mai mult decât atât, acest sistem este specific la nivel regional în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) și al articolului 4 alineatul (3) din regulamentul de bază, deoarece el este accesibil numai anumitor societăți care au investit în anumite zone geografice desemnate, aflate sub jurisdicția statului în cauză. Sistemul nu este accesibil societăților stabilite în afara acestor zone și, de asemenea, nivelul avantajului acordat diferă în funcție de zonă. |
| --- | --- |

(135)

Mai mult decât atât, acest sistem este specific la nivel regional în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) și al articolului 4 alineatul (3) din regulamentul de bază, deoarece el este accesibil numai anumitor societăți care au investit în anumite zone geografice desemnate, aflate sub jurisdicția statului în cauză. Sistemul nu este accesibil societăților stabilite în afara acestor zone și, de asemenea, nivelul avantajului acordat diferă în funcție de zonă.

| (136) | Prin urmare, WBIS 1999 poate face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(136)

Prin urmare, WBIS 1999 poate face obiectul unor măsuri compensatorii.

3.9.5.   Calculul valorii subvenției

| (137) | Comisia a calculat valoarea subvenției pe baza valorii taxei pe vânzări și a taxei CENVAT pentru vânzările de produse finite, exigibile în mod normal în perioada anchetei de reexaminare, dar care nu au fost achitate în temeiul acestui sistem. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, valoarea subvenției (numărător) a fost repartizată pe ansamblul vânzărilor realizate în cursul perioadei anchetei de reexaminare ca numitor adecvat, deoarece subvenția nu este condiționată de exporturi, și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(137)

Comisia a calculat valoarea subvenției pe baza valorii taxei pe vânzări și a taxei CENVAT pentru vânzările de produse finite, exigibile în mod normal în perioada anchetei de reexaminare, dar care nu au fost achitate în temeiul acestui sistem. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, valoarea subvenției (numărător) a fost repartizată pe ansamblul vânzărilor realizate în cursul perioadei anchetei de reexaminare ca numitor adecvat, deoarece subvenția nu este condiționată de exporturi, și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

| (138) | Pe baza celor menționate mai sus, Comisia a stabilit că rata subvenției în temeiul acestui sistem în cursul perioadei anchetei de reexaminare s-a ridicat la 0,09 % pentru Dhunseri. |
| --- | --- |

(138)

Pe baza celor menționate mai sus, Comisia a stabilit că rata subvenției în temeiul acestui sistem în cursul perioadei anchetei de reexaminare s-a ridicat la 0,09 % pentru Dhunseri.

3.9.6.   Expirarea dreptului la avantaje în temeiul WBIS 1999

| (139) | Societatea Dhunseri a fost eligibilă să beneficieze de sistem timp de unsprezece ani, în urma unei extinderi pe scară largă a capacităților sale. Acest drept a expirat și nu a fost reînnoit în mai 2014. Începând cu această dată, sistemul nu mai conferă niciun avantaj societății Dhunseri. |
| --- | --- |

(139)

Societatea Dhunseri a fost eligibilă să beneficieze de sistem timp de unsprezece ani, în urma unei extinderi pe scară largă a capacităților sale. Acest drept a expirat și nu a fost reînnoit în mai 2014. Începând cu această dată, sistemul nu mai conferă niciun avantaj societății Dhunseri.

| (140) | În conformitate cu articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, nu ar trebui să se impună nicio măsură cu privire la acest sistem de subvenționare. |
| --- | --- |

(140)

În conformitate cu articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, nu ar trebui să se impună nicio măsură cu privire la acest sistem de subvenționare.

4.   VALOAREA SUBVENȚIILOR CARE POT FACE OBIECTUL UNOR MĂSURI COMPENSATORII

| (141) | Comisia reamintește că marja de subvenție stabilită pentru Dhunseri prin Regulamentul (CE) nr. 1645/2005 al Consiliului a fost de 13,9 % și că marja de subvenție stabilită pentru Reliance prin Regulamentul (CE) nr. 906/2011 al Consiliului a fost de 10,7 %. |
| --- | --- |

(141)

Comisia reamintește că marja de subvenție stabilită pentru Dhunseri prin Regulamentul (CE) nr. 1645/2005 al Consiliului a fost de 13,9 % și că marja de subvenție stabilită pentru Reliance prin Regulamentul (CE) nr. 906/2011 al Consiliului a fost de 10,7 %.

| (142) | În cursul prezentei reexaminări intermediare parțiale, Comisia a constatat că valoarea subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii, exprimată ad valorem, este de 3,2 % pentru Dhunseri și de 6,2 % pentru Reliance.

  Tabelul 1


  Ratele de subvenționare pentru fiecare sistem care face obiectul unor măsuri compensatorii | AAS | DDS | EPCGS | ITIRAD | TOTAL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dhunseri | — | 3,27 % | — | — | 3,2 % |
| Reliance | 4,67 % | 1,09 % | 0,43 % | 0,01 % | 6,2 % |

(142)

În cursul prezentei reexaminări intermediare parțiale, Comisia a constatat că valoarea subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii, exprimată ad valorem, este de 3,2 % pentru Dhunseri și de 6,2 % pentru Reliance.

Tabelul 1

Ratele de subvenționare pentru fiecare sistem care face obiectul unor măsuri compensatorii

AAS

DDS

EPCGS

ITIRAD

TOTAL

Dhunseri

—

3,27 %

—

—

3,2 %

Reliance

4,67 %

1,09 %

0,43 %

0,01 %

6,2 %

| (143) | Comisia reamintește că măsurile compensatorii instituite la importurile de PET originare din India, care sunt în prezent în vigoare, constau în taxe specifice. Comisia a constatat că taxele compensatorii specifice sunt de 35,69 EUR/tonă pentru Dhunseri și 69,39 EUR/tonă pentru Reliance. |
| --- | --- |

(143)

Comisia reamintește că măsurile compensatorii instituite la importurile de PET originare din India, care sunt în prezent în vigoare, constau în taxe specifice. Comisia a constatat că taxele compensatorii specifice sunt de 35,69 EUR/tonă pentru Dhunseri și 69,39 EUR/tonă pentru Reliance.

5.   CARACTERUL DURABIL AL SCHIMBURILOR DE CIRCUMSTANȚE PRIVIND SUBVENȚIONAREA

| (144) | În conformitate cu articolul 19 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat măsura în care circumstanțele subvenționării s-au schimbat semnificativ în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(144)

În conformitate cu articolul 19 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat măsura în care circumstanțele subvenționării s-au schimbat semnificativ în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

| (145) | Comisia a stabilit că, în cursul perioadei anchetei de reexaminare, solicitanții au continuat să beneficieze de o subvenționare care poate face obiectul unor măsuri compensatorii din partea GOI. În plus, ratele de subvenționare constatate în cursul prezentei reexaminări sunt mai mici decât cele stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 1645/2005 și, respectiv, prin Regulamentul (CE) nr. 906/2011. Nu sunt disponibile elemente de probă care să confirme faptul că sistemele compensate vor înceta să funcționeze sau că vor fi introduse noi sisteme în viitorul apropiat. |
| --- | --- |

(145)

Comisia a stabilit că, în cursul perioadei anchetei de reexaminare, solicitanții au continuat să beneficieze de o subvenționare care poate face obiectul unor măsuri compensatorii din partea GOI. În plus, ratele de subvenționare constatate în cursul prezentei reexaminări sunt mai mici decât cele stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 1645/2005 și, respectiv, prin Regulamentul (CE) nr. 906/2011. Nu sunt disponibile elemente de probă care să confirme faptul că sistemele compensate vor înceta să funcționeze sau că vor fi introduse noi sisteme în viitorul apropiat.

| (146) | Întrucât s-a demonstrat că solicitanții beneficiază de un nivel de subvenționare mai scăzut decât înainte și că aceștia vor continua, probabil, să primească subvenții cu o valoare mai mică decât cea stabilită în ultima anchetă de reexaminare, s-a concluzionat că menținerea măsurilor existente este mai importantă decât subvenția care poate face obiectul unor măsuri compensatorii și care cauzează prejudiciul și că nivelul măsurilor ar trebui, în consecință, modificat pentru a reflecta noile constatări. |
| --- | --- |

(146)

Întrucât s-a demonstrat că solicitanții beneficiază de un nivel de subvenționare mai scăzut decât înainte și că aceștia vor continua, probabil, să primească subvenții cu o valoare mai mică decât cea stabilită în ultima anchetă de reexaminare, s-a concluzionat că menținerea măsurilor existente este mai importantă decât subvenția care poate face obiectul unor măsuri compensatorii și care cauzează prejudiciul și că nivelul măsurilor ar trebui, în consecință, modificat pentru a reflecta noile constatări.

6.   SCIMBAREA NUMELUI UNUIA DINTRE SOLICITANȚI

| (147) | Societatea Dhunseri a informat Comisia că, la data de 1 aprilie 2014, ca urmare a reorganizării, numele acesteia s-a schimbat în Dhunseri Petrochem Limited. |
| --- | --- |

(147)

Societatea Dhunseri a informat Comisia că, la data de 1 aprilie 2014, ca urmare a reorganizării, numele acesteia s-a schimbat în Dhunseri Petrochem Limited.

| (148) | Societatea a susținut că reorganizarea și schimbarea de nume nu au un impact concret asupra prezentei reexaminări, dat fiind că societatea avea deja în exploatare atât departamentul privind ceaiul, cât și cel al petrochimiei sub forma a două unități separate în cadrul societății, cu două ansambluri de conturi separate. |
| --- | --- |

(148)

Societatea a susținut că reorganizarea și schimbarea de nume nu au un impact concret asupra prezentei reexaminări, dat fiind că societatea avea deja în exploatare atât departamentul privind ceaiul, cât și cel al petrochimiei sub forma a două unități separate în cadrul societății, cu două ansambluri de conturi separate.

| (149) | Comisia a examinat informațiile furnizate și a concluzionat că schimbarea de nume nu afectează în niciun fel constatările prezente. |
| --- | --- |

(149)

Comisia a examinat informațiile furnizate și a concluzionat că schimbarea de nume nu afectează în niciun fel constatările prezente.

7.   OFERTELE DE ANGAJAMENT DE PREȚ

| (150) | În urma comunicării constatărilor definitive, atât Dhunseri cât și Reliance au prezentat oferte de angajament de preț. Ambele oferte au fost respinse, deoarece natura subvenționării creează o situație în care aplicarea angajamentului de preț minim de import ar fi condus la creșterea subvențiilor. Acest lucru se datorează faptului că nivelul de subvenționare în temeiul DDS, care este utilizat de ambele societăți, depinde de valoarea FOB a produselor exportate în cadrul acestui sistem. În plus, structura ambelor societăți și a grupurilor lor ar fi făcut imposibilă monitorizarea eficace a unui angajament. |
| --- | --- |

(150)

În urma comunicării constatărilor definitive, atât Dhunseri cât și Reliance au prezentat oferte de angajament de preț. Ambele oferte au fost respinse, deoarece natura subvenționării creează o situație în care aplicarea angajamentului de preț minim de import ar fi condus la creșterea subvențiilor. Acest lucru se datorează faptului că nivelul de subvenționare în temeiul DDS, care este utilizat de ambele societăți, depinde de valoarea FOB a produselor exportate în cadrul acestui sistem. În plus, structura ambelor societăți și a grupurilor lor ar fi făcut imposibilă monitorizarea eficace a unui angajament.

| (151) | Prezentul regulament este în conformitate cu avizul comitetului instituit prin articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului (13), |
| --- | --- |

(151)

Prezentul regulament este în conformitate cu avizul comitetului instituit prin articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului (13),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Rândul relevant din tabelul referitor la Dhunseri Petrochem & Tea Limited de la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (CE) nr. 461/2013 se înlocuiește cu următorul text:

| Țară | Societate | Taxă compensatorie (EUR/tonă) | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| „India | Dhunseri Petrochem Limited | 35,69 | A585” |

Țară

Societate

Taxă compensatorie (EUR/tonă)

Codul adițional TARIC

„India

Dhunseri Petrochem Limited

35,69

A585”

Rândul relevant din tabelul referitor la Reliance Industries Limited de la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (CE) nr. 461/2013 se înlocuiește cu următorul text:

| Țară | Societate | Taxă compensatorie (EUR/tonă) | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| „India | Reliance Industries Ltd | 69,39 | A181” |

Țară

Societate

Taxă compensatorie (EUR/tonă)

Codul adițional TARIC

„India

Reliance Industries Ltd

69,39

A181”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 3 august 2015.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 188, 18.7.2009, p. 93.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 2603/2000 al Consiliului din 27 noiembrie 2000 de instituire a unui drept compensatoriu definitiv și de percepere definitivă a dreptului provizoriu instituit la importurile anumitor tipuri de polietilen tereftalat originare din India, Malaezia și Thailanda și de închidere a procedurii antisubvenții privind importurile anumitor tipuri de polietilenă tereftalat originare din Indonezia, Republica Coreea și Taiwan (JO L 301, 30.11.2000, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1645/2005 al Consiliului din 6 octombrie 2005 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2603/2000 de instituire a unui drept compensatoriu definitiv la importurile de anumite tipuri de polietilenă tereftalată originare, inter alia, din India (JO L 266, 11.10.2005, p. 1).

3

inter alia

(4)  Regulamentul (CE) nr. 193/2007 al Consiliului din 22 februarie 2007 de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de polietilen tereftalat (PET) originare din India ca urmare a reexaminării în temeiul expirării măsurilor în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (CE) nr. 2026/97 (JO L 59, 27.2.2007, p. 34).

4

(5)  Regulamentul (CE) nr. 1286/2008 al Consiliului din 16 decembrie 2008 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 193/2007 de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile anumitor tipuri de polietilen tereftalat originare din India și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 192/2007 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile anumitor tipuri de polietilen tereftalat originar, printre altele, din India (JO L 340, 19.12.2008, p. 1).

5

(6)  Regulamentul (de punere în aplicare (UE) nr. 906/2011 al Consiliului din 2 septembrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 193/2007 al Consiliului de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile anumitor tipuri de polietilen tereftalat originare din India și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 192/2007 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile anumitor tipuri de polietilen tereftalat originare, printre altele, din India (JO L 232, 9.9.2011, p. 19).

6

(7)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 559/2012 al Consiliului din 26 iunie 2012 privind încheierea reexaminării intermediare parțiale a măsurilor compensatorii aplicabile importurilor de anumite tipuri de polietilen tereftalat (PET) originare, printre altele, din India (JO L 168, 28.6.2012, p. 6).

7

(8)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 461/2013 al Consiliului din 21 mai 2013 de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de anumite tipuri de polietilen tereftalat (PET) originare din India, în urma reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 (JO L 137, 23.5.2013, p. 1).

8

(9)  Decizia 2000/745/CE a Comisiei din 29 noiembrie 2000 privind acceptarea angajamentelor oferite în cadrul procedurilor antidumping și antisubvenții referitoare la importurile anumitor tipuri de polietilenă tereftalată (PET) originare din India, Indonezia, Malaysia, Republica Coreea, Taiwan și Thailanda (JO L 301, 30.11.2000, p. 88).

9

(10)  Decizia de punere în aplicare 2014/109/UE a Comisiei din 4 februarie 2014 de abrogare a Deciziei 2000/745/CE privind acceptarea angajamentelor oferite în cadrul procedurilor antidumping și antisubvenții referitoare la importurile anumitor tipuri de polietilen tereftalat (PET) originare, printre altele, din India (JO L 59, 28.2.2014, p. 35).

10

(11)  Aviz de deschidere a unei reexaminări intermediare parțiale a măsurilor compensatorii aplicabile importurilor de anumite tipuri de polietilen tereftalat (PET) originare din India (JO C 171, 6.6.2014, p. 11).

11

(12)  Aviz de deschidere a unei reexaminări intermediare parțiale a măsurilor compensatorii aplicabile importurilor de anumite tipuri de polietilen tereftalat (PET) originare din India (JO C 250, 1.8.2014, p. 11).

12

(13)  Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (JO L 343, 22.12.2009, p. 51).

13

---

| 5.8.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 208/30 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 208/30

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/1351 AL COMISIEI

din 4 august 2015

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 4 august 2015.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | MA | 152,1 |
| MK | 31,4 |
| ZZ | 91,8 |
| 0707 00 05 | TR | 126,8 |
| ZZ | 126,8 |
| 0709 93 10 | TR | 122,6 |
| ZZ | 122,6 |
| 0805 50 10 | AR | 135,6 |
| BO | 135,7 |
| UY | 132,8 |
| ZA | 138,5 |
| ZZ | 135,7 |
| 0806 10 10 | EG | 259,0 |
| MA | 204,1 |
| TN | 158,2 |
| ZZ | 207,1 |
| 0808 10 80 | AR | 114,0 |
| BR | 79,8 |
| CL | 128,5 |
| NZ | 129,1 |
| US | 112,0 |
| UY | 139,7 |
| ZA | 126,2 |
| ZZ | 118,5 |
| 0808 30 90 | AR | 230,4 |
| CL | 130,8 |
| CN | 89,6 |
| MK | 75,0 |
| NZ | 150,8 |
| TR | 158,2 |
| ZA | 108,1 |
| ZZ | 134,7 |
| 0809 29 00 | TR | 217,7 |
| US | 547,8 |
| ZZ | 382,8 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 80,0 |
| TR | 159,6 |
| ZZ | 119,8 |
| 0809 40 05 | BA | 53,5 |
| MK | 45,1 |
| XS | 66,1 |
| ZZ | 54,9 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

MA

152,1

MK

31,4

ZZ

91,8

0707 00 05

TR

126,8

ZZ

126,8

0709 93 10

TR

122,6

ZZ

122,6

0805 50 10

AR

135,6

BO

135,7

UY

132,8

ZA

138,5

ZZ

135,7

0806 10 10

EG

259,0

MA

204,1

TN

158,2

ZZ

207,1

0808 10 80

AR

114,0

BR

79,8

CL

128,5

NZ

129,1

US

112,0

UY

139,7

ZA

126,2

ZZ

118,5

0808 30 90

AR

230,4

CL

130,8

CN

89,6

MK

75,0

NZ

150,8

TR

158,2

ZA

108,1

ZZ

134,7

0809 29 00

TR

217,7

US

547,8

ZZ

382,8

0809 30 10, 0809 30 90

MK

80,0

TR

159,6

ZZ

119,8

0809 40 05

BA

53,5

MK

45,1

XS

66,1

ZZ

54,9

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

DECIZII

| 5.8.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 208/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 208/33

---

DECIZIA (UE) 2015/1352 A COMISIEI

din 30 iulie 2015

privind plata în euro de către Regatul Unit a anumitor cheltuieli care decurg din legislația agricolă sectorială

[notificată cu numărul C(2015) 5124]

(Numai textul în limba engleză este autentic)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 352/78, (CE) nr. 165/94, (CE) nr. 2799/98, (CE) nr. 814/2000, (CE) nr. 1290/2005 și (CE) nr. 485/2008 ale Consiliului (1), în special articolul 108,

întrucât:

| (1) | Articolul 108 din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 prevede că statele membre care nu au adoptat moneda euro și care iau decizia de a plăti în euro, nu în moneda națională, cheltuielile care decurg din legislația agricolă sectorială trebuie să ia măsuri pentru a se asigura că folosirea monedei euro nu oferă un avantaj sistematic față de utilizarea monedei naționale. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 108 din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 prevede că statele membre care nu au adoptat moneda euro și care iau decizia de a plăti în euro, nu în moneda națională, cheltuielile care decurg din legislația agricolă sectorială trebuie să ia măsuri pentru a se asigura că folosirea monedei euro nu oferă un avantaj sistematic față de utilizarea monedei naționale.

| (2) | Decizia 2005/443/CE a Comisiei (2) a aprobat anterior astfel de măsuri comunicate de Regatul Unit. |
| --- | --- |

(2)

Decizia 2005/443/CE a Comisiei (2) a aprobat anterior astfel de măsuri comunicate de Regatul Unit.

| (3) | La 13 aprilie 2015, Regatul Unit a notificat Comisiei intenția sa de a plăti cheltuielile aferente anumitor scheme în euro, nu în lire sterline, și a definit măsurile care urmează să fie aplicate în conformitate cu articolul 108 din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013, pentru a se asigura că folosirea monedei euro nu oferă un avantaj sistematic față de utilizarea lirei sterline. |
| --- | --- |

(3)

La 13 aprilie 2015, Regatul Unit a notificat Comisiei intenția sa de a plăti cheltuielile aferente anumitor scheme în euro, nu în lire sterline, și a definit măsurile care urmează să fie aplicate în conformitate cu articolul 108 din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013, pentru a se asigura că folosirea monedei euro nu oferă un avantaj sistematic față de utilizarea lirei sterline.

| (4) | Măsurile planificate de Regatul Unit pot fi rezumate după cum urmează:






  — | operatorii pot fi plătiți în euro cu sumele prevăzute în legislația Uniunii; |
| --- | --- | --- |

(4)

Măsurile planificate de Regatul Unit pot fi rezumate după cum urmează:

—

operatorii pot fi plătiți în euro cu sumele prevăzute în legislația Uniunii;

| — | operatorii suportă integral riscul aferent cursului de schimb care rezultă din conversia ulterioară în lire sterline; |
| --- | --- |

—

operatorii suportă integral riscul aferent cursului de schimb care rezultă din conversia ulterioară în lire sterline;

| — | operatorii trebuie să își asume un angajament permanent pentru o perioadă de cel puțin un an; |
| --- | --- |

—

operatorii trebuie să își asume un angajament permanent pentru o perioadă de cel puțin un an;

| — | referitor la plata de bază și la alte plăți directe, astfel cum sunt menționate în Regulamentul (UE) nr. 1307/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3), operatorii trebuie să opteze pentru plata în euro în momentul în care prezintă cererea menționată la articolul 13 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014 al Comisiei (4); |
| --- | --- |

—

referitor la plata de bază și la alte plăți directe, astfel cum sunt menționate în Regulamentul (UE) nr. 1307/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3), operatorii trebuie să opteze pentru plata în euro în momentul în care prezintă cererea menționată la articolul 13 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014 al Comisiei (4);

| — | în ceea ce privește măsurile de piață, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (5) și cu Regulamentul (UE) nr. 1370/2013 al Consiliului (6), operatorii trebuie să fie aprobați cu cel puțin trei luni înainte de a fi plătiți în euro; de asemenea, pentru a se retrage din acord, trebuie transmis un preaviz cu trei luni înainte; noi plăți în euro sunt apoi posibile numai după o perioadă de așteptare de un an. |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește măsurile de piață, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (5) și cu Regulamentul (UE) nr. 1370/2013 al Consiliului (6), operatorii trebuie să fie aprobați cu cel puțin trei luni înainte de a fi plătiți în euro; de asemenea, pentru a se retrage din acord, trebuie transmis un preaviz cu trei luni înainte; noi plăți în euro sunt apoi posibile numai după o perioadă de așteptare de un an.

| (5) | Respectivele măsuri sunt în conformitate cu obiectivul stabilit prin Regulamentul (UE) nr. 1306/2013, mai precis acela de a împiedica apariția unui avantaj sistematic rezultat din folosirea monedei euro în locul monedei naționale. Prin urmare, ele ar trebui aprobate. |
| --- | --- |

(5)

Respectivele măsuri sunt în conformitate cu obiectivul stabilit prin Regulamentul (UE) nr. 1306/2013, mai precis acela de a împiedica apariția unui avantaj sistematic rezultat din folosirea monedei euro în locul monedei naționale. Prin urmare, ele ar trebui aprobate.

| (6) | Din acest motiv, Decizia 2005/443/CE ar trebui să fie abrogată și înlocuită cu prezenta decizie, |
| --- | --- |

(6)

Din acest motiv, Decizia 2005/443/CE ar trebui să fie abrogată și înlocuită cu prezenta decizie,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Se aprobă măsurile comunicate de Regatul Unit la 13 aprilie 2015 privind plata în euro a cheltuielilor care decurg din legislația agricolă sectorială enumerate în anexă și, după caz, din orice acte delegate sau de punere în aplicare adoptate în temeiul instrumentelor respective.

Articolul 2

Decizia 2005/443/CE se abrogă.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord.

Adoptată la Bruxelles, 30 iulie 2015.

Pentru Comisie

Phil HOGAN

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 549.

1

(2)  Decizia 2005/443/CE a Comisiei din 14 iunie 2005 privind plata în euro de către Regatul Unit a anumitor cheltuieli care decurg din instrumentele juridice privind politica agricolă comună (JO L 153, 16.6.2005, p. 33).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1307/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 637/2008 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 73/2009 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 608).

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014 al Comisiei din 17 iulie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sistemul integrat de administrare și control, măsurile de dezvoltare rurală și ecocondiționalitatea (JO L 227, 31.7.2014, p. 69).

4

(5)  Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 671).

5

(6)  Regulamentul (UE) nr. 1370/2013 al Consiliului din 16 decembrie 2013 privind măsuri pentru stabilirea anumitor ajutoare și restituții în legătură cu organizarea comună a piețelor produselor agricole (JO L 346, 20.12.2013, p. 12).

6

---

ANEXĂ

MĂSURI EXPRIMATE ȘI PLĂTIBILE ÎN EURO

| Schemă | Regulament |
| --- | --- |
| Schemele de plăți directe | Regulamentul (UE) nr. 1307/2013 |
| Achiziționare carne de vită | Regulamentul (UE) nr. 1308/2013
  Regulamentul (UE) nr. 1370/2013 |
| Achiziționare cereale |
| Achiziționare unt |
| Achiziționare lapte praf degresat |
| Ajutor pentru depozitarea privată a cărnii de vită |
| Ajutor pentru depozitarea privată a untului |
| Ajutor pentru depozitarea privată a brânzeturilor |
| Ajutor pentru depozitarea privată a fibrelor de in |
| Ajutor pentru depozitarea privată a uleiului de măsline |
| Ajutor pentru depozitarea privată a cărnii de porc |
| Ajutor pentru depozitarea privată a cărnii de oaie și de capră |
| Ajutor pentru depozitarea privată a laptelui praf degresat |
| Ajutor pentru depozitarea privată a zahărului alb |
| Ajutor pentru distribuirea de lapte și produse lactate către copii |
| Restituiri la export |
| Restituiri la export pentru produsele agricole prelucrate și mărfurile care nu sunt menționate în anexa I la TFUE | Regulamentul (UE) nr. 510/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (1)

  Regulamentul (UE) nr. 1370/2013 |

Schemă

Regulament

Schemele de plăți directe

Regulamentul (UE) nr. 1307/2013

Achiziționare carne de vită

Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

Regulamentul (UE) nr. 1370/2013

Achiziționare cereale

Achiziționare unt

Achiziționare lapte praf degresat

Ajutor pentru depozitarea privată a cărnii de vită

Ajutor pentru depozitarea privată a untului

Ajutor pentru depozitarea privată a brânzeturilor

Ajutor pentru depozitarea privată a fibrelor de in

Ajutor pentru depozitarea privată a uleiului de măsline

Ajutor pentru depozitarea privată a cărnii de porc

Ajutor pentru depozitarea privată a cărnii de oaie și de capră

Ajutor pentru depozitarea privată a laptelui praf degresat

Ajutor pentru depozitarea privată a zahărului alb

Ajutor pentru distribuirea de lapte și produse lactate către copii

Restituiri la export

Restituiri la export pentru produsele agricole prelucrate și mărfurile care nu sunt menționate în anexa I la TFUE

Regulamentul (UE) nr. 510/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (1)

Regulamentul (UE) nr. 1370/2013

---

(1)  JO L 150, 20.5.2014, p. 1.

---

| 5.8.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 208/36 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 208/36

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/1353 A COMISIEI

din 3 august 2015

de modificare a anexei II la Decizia 2007/777/CE în ceea ce privește rubrica referitoare la Africa de Sud din lista țărilor terțe sau a părților acestora din care se autorizează introducerea în Uniune de produse din carne și stomacuri, vezici și intestine tratate în contextul riscului de gripă aviară înalt patogenă

[notificată cu numărul C(2015) 5290]

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2002/99/CE a Consiliului din 16 decembrie 2002 de stabilire a normelor de sănătate animală care reglementează producția, transformarea, distribuția și introducerea produselor de origine animală destinate consumului uman (1), în special teza introductivă de la articolul 8, articolul 8 punctul 1 primul paragraf, articolul 8 punctul 4 și articolul 9 alineatul (4) litera (c),

întrucât:

| (1) | Decizia 2007/777/CE a Comisiei (2) stabilește norme de sănătate publică și animală pentru importul în Uniune și tranzitul și depozitarea în Uniune a transporturilor de produse din carne și stomacuri, vezici și intestine tratate („produsele”). |
| --- | --- |

(1)

Decizia 2007/777/CE a Comisiei (2) stabilește norme de sănătate publică și animală pentru importul în Uniune și tranzitul și depozitarea în Uniune a transporturilor de produse din carne și stomacuri, vezici și intestine tratate („produsele”).

| (2) | Părțile 2 și 3 din anexa II la Decizia 2007/777/CE stabilesc liste de țări terțe sau părți ale acestora din care este autorizată introducerea produselor în Uniune, cu condiția ca produsele să fi fost supuse unui tratament corespunzător, astfel cum este stabilit în partea 4 din anexa respectivă. |
| --- | --- |

(2)

Părțile 2 și 3 din anexa II la Decizia 2007/777/CE stabilesc liste de țări terțe sau părți ale acestora din care este autorizată introducerea produselor în Uniune, cu condiția ca produsele să fi fost supuse unui tratament corespunzător, astfel cum este stabilit în partea 4 din anexa respectivă.

| (3) | Africa de Sud este menționată în părțile 2 și 3 din anexa II la Decizia 2007/777/CE ca țară terță din care sunt autorizate importurile în Uniune și tranzitul prin Uniune de produse obținute de la păsări de curte, vânat de crescătorie cu pene, ratite și vânat sălbatic cu pene de pe întregul său teritoriu. |
| --- | --- |

(3)

Africa de Sud este menționată în părțile 2 și 3 din anexa II la Decizia 2007/777/CE ca țară terță din care sunt autorizate importurile în Uniune și tranzitul prin Uniune de produse obținute de la păsări de curte, vânat de crescătorie cu pene, ratite și vânat sălbatic cu pene de pe întregul său teritoriu.

| (4) | După apariția focarului de gripă aviară înalt patogenă („HPAI”) de subtip H5N2 pe teritoriul Africii de Sud în aprilie 2011, Decizia 2007/777/CE a fost modificată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 536/2011 al Comisiei (3), în scopul de a prevedea că toate produsele enumerate mai sus pot fi autorizate pentru introducerea din Africa de Sud în Uniune numai după ce au fost supuse tratamentului „D”, stabilit în partea 4 din anexa II la Decizia 2007/777/CE și care se referă la inactivarea eventualilor viruși prezenți în produse. În plus, au fost adoptate Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 991/2011 al Comisiei (4) și Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 110/2012 al Comisiei (5) în ceea ce privește evoluția situației epidemiologice. |
| --- | --- |

(4)

După apariția focarului de gripă aviară înalt patogenă („HPAI”) de subtip H5N2 pe teritoriul Africii de Sud în aprilie 2011, Decizia 2007/777/CE a fost modificată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 536/2011 al Comisiei (3), în scopul de a prevedea că toate produsele enumerate mai sus pot fi autorizate pentru introducerea din Africa de Sud în Uniune numai după ce au fost supuse tratamentului „D”, stabilit în partea 4 din anexa II la Decizia 2007/777/CE și care se referă la inactivarea eventualilor viruși prezenți în produse. În plus, au fost adoptate Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 991/2011 al Comisiei (4) și Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 110/2012 al Comisiei (5) în ceea ce privește evoluția situației epidemiologice.

| (5) | La 2 martie 2015, Africa de Sud a prezentat informații cu privire la situația HPAI și a declarat întregul său teritoriu ca indemn de boala respectivă. |
| --- | --- |

(5)

La 2 martie 2015, Africa de Sud a prezentat informații cu privire la situația HPAI și a declarat întregul său teritoriu ca indemn de boala respectivă.

| (6) | În prezent, aceste informații au fost evaluate de Comisie. Pe baza acestei evaluări, precum și a garanțiilor furnizate de Africa de Sud, este necesar să se modifice tratamentul prescris pentru produsele reglementate prin Decizia 2007/777/CE, pentru a se lua în considerare situația epidemiologică favorabilă. |
| --- | --- |

(6)

În prezent, aceste informații au fost evaluate de Comisie. Pe baza acestei evaluări, precum și a garanțiilor furnizate de Africa de Sud, este necesar să se modifice tratamentul prescris pentru produsele reglementate prin Decizia 2007/777/CE, pentru a se lua în considerare situația epidemiologică favorabilă.

| (7) | Prin urmare, părțile 2 și 3 din anexa II la Decizia 2007/777/CE ar trebui modificate în consecință. |
| --- | --- |

(7)

Prin urmare, părțile 2 și 3 din anexa II la Decizia 2007/777/CE ar trebui modificate în consecință.

| (8) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt în conformitate cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(8)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt în conformitate cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexa II la Decizia 2007/777/CE se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 3 august 2015.

Pentru Comisie

Vytenis ANDRIUKAITIS

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 18, 23.1.2003, p. 11.

1

(2)  Decizia 2007/777/CE a Comisiei din 29 noiembrie 2007 de stabilire a condițiilor de sănătate animală și publică precum și a modelelor de certificate pentru importul anumitor produse din carne și stomacuri, vezici și intestine tratate destinate consumului uman, provenind din țări terțe și de abrogare a Deciziei 2005/432/CE (JO L 312, 30.11.2007, p. 49).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 536/2011 al Comisiei din 1 iunie 2011 de modificare a anexei II la Decizia 2007/777/CE și a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 798/2008 în ceea ce privește mențiunile referitoare la Africa de Sud în listele țărilor terțe sau ale părților acestora (JO L 147, 2.6.2011, p. 1).

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 991/2011 al Comisiei din 5 octombrie 2011 de modificare a anexei II la Decizia 2007/777/CE și a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 798/2008 în ceea ce privește mențiunile referitoare la Africa de Sud în listele țărilor terțe sau ale părților acestora cu privire la gripa aviară înalt patogenă (JO L 261, 6.10.2011, p. 19).

4

(5)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 110/2012 al Comisiei din 9 februarie 2012 de modificare a anexei II la Decizia 2007/777/CE și a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 798/2008 în ceea ce privește mențiunile referitoare la Africa de Sud în listele țărilor terțe sau ale părților acestora (JO L 37, 10.2.2012, p. 50).

5

---

ANEXĂ

Anexa II la Decizia 2007/777/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | În partea 2, rubrica aferentă Africii de Sud se înlocuiește cu următorul text:



















  „ZA | Africa de Sud | C | C | C | A | D | A | A | C | C | A | A | D | XXX” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

În partea 2, rubrica aferentă Africii de Sud se înlocuiește cu următorul text:

„ZA

Africa de Sud

C

C

C

A

D

A

A

C

C

A

A

D

XXX”

| 2. | În partea 3, rubrica aferentă Africii de Sud se înlocuiește cu următorul text:



















  „ZA | Africa de Sud | XXX | XXX | XXX | XXX | E | E | A | XXX | XXX | A | A | E | XXX |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Africa de Sud ZA-1 | E | E | XXX | XXX | E | E | A | E | XXX | A | A | E | XXX” |

2.

În partea 3, rubrica aferentă Africii de Sud se înlocuiește cu următorul text:

„ZA

Africa de Sud

XXX

XXX

XXX

XXX

E

E

A

XXX

XXX

A

A

E

XXX

Africa de Sud ZA-1

E

E

XXX

XXX

E

E

A

E

XXX

A

A

E

XXX”

---

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAŢIONALE

| 5.8.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 208/39 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 208/39

---

DECIZIA NR. 44/2015 A COMITETULUI MIXT INSTITUIT PRIN ACORDUL DE RECUNOAȘTERE RECIPROCĂ ÎNTRE COMUNITATEA EUROPEANĂ ȘI STATELE UNITE ALE AMERICII

din 15 iulie 2015

referitor la includerea unor organisme de evaluare a conformității în anexa sectorială privind compatibilitatea electromagnetică [2015/1354]

COMITETUL MIXT,

având în vedere Acordul de recunoaștere reciprocă între Comunitatea Europeană și Statele Unite ale Americii, în special articolele 7 și 14,

întrucât Comitetului mixt îi revine sarcina de a lua decizia de a include unul sau mai multe organisme de evaluare a conformității într-o anexă sectorială,

DECIDE:

| 1. | Organismul de evaluare a conformității menționat în anexa A se adaugă în lista organismelor de evaluare a conformității din coloana „Accesul CE la piața SUA” a secțiunii V din anexa sectorială privind compatibilitatea electromagnetică. |
| --- | --- |

1.

Organismul de evaluare a conformității menționat în anexa A se adaugă în lista organismelor de evaluare a conformității din coloana „Accesul CE la piața SUA” a secțiunii V din anexa sectorială privind compatibilitatea electromagnetică.

| 2. | Competențele specifice ale organismului de evaluare a conformității menționat în anexa A, în ceea ce privește produsele și procedurile de evaluare a conformității, au fost convenite de părți și vor fi menținute de către acestea. |
| --- | --- |

2.

Competențele specifice ale organismului de evaluare a conformității menționat în anexa A, în ceea ce privește produsele și procedurile de evaluare a conformității, au fost convenite de părți și vor fi menținute de către acestea.

Prezenta decizie, întocmită în două exemplare, este semnată de reprezentanții comitetului mixt autorizați să acționeze în numele părților în scopul modificării acordului. Prezenta decizie produce efecte începând de la data ultimei semnături.

În numele Statelor Unite ale Americii

James SANFORD

Semnată la Washington DC, 7 iulie 2015.

În numele Uniunii Europene

Fernando PERREAU DE PINNINCK

Semnată la Bruxelles, 15 iulie 2015.

---

Anexa A

Organismul CE de evaluare a conformității adăugat în lista organismelor de evaluare a conformității din coloana „Accesul CE la piața SUA” a secțiunii V din anexa sectorială privind compatibilitatea electromagnetică

| Intel Mobile Communications France SAS |
| --- |
| 425 rue de Goa, Le Cargo Bât. B6 |
| Zone des 3 Moulins |
| 06600 Antibes |
| FRANCE |

Intel Mobile Communications France SAS

425 rue de Goa, Le Cargo Bât. B6

Zone des 3 Moulins

06600 Antibes

FRANCE

---